ADATOK A SZÉKESFŐVÁROS ALTALAJÁNAK ISMERETÉHEZ., 45 
jellemében elüt Középázsia faunájától, Mindezen adatoknak összesége arra a 
következtetésre vezet minket, hogy a Fergana-emelet ostreafaunája összekötte- 
tésben áll egy keleti faunatartomány faunájával, mely függetlenül létezett, 
talán Ázsia ismeretlen földén, hogy a vándorlás keletről nyugat felé irányult, 
végre, hogy a Gryphaea Esterházyi elterjedése nyugat felé Erdélyig remény- 
lenünk engedi, hogy a közbeneső tartományokban (a Kaukázusban, Krimben 
például) a ferganai ostreák jelenségével azonost fogunk találni. 
De az eddigelé megállapított tények nagyon elégtelenek még arra, hogy 
azon fontos kérdések megoldására vezessenek, mi volt az oka ezen vándor- 
lásnak és vajjon azt a tercier tengernek általános kiszáradása, keletről nyugat 
felé haladva, idézte-e elő? 
Akármint legyen is, maga az a tény, hogy a Fergana-emelet rétegeiben egy 
gazdag, eredeti ostreafaunát fedeztek föl, amely az alatta elterülő krétakori üle- 
dékek faunájától annyira eltér: nekem (igen érdekesnek és méltónak látszott 
arra, hogy tanulmányozásába mélyedtem. 
Kelt Budapesten 1910 december 14-én. 
ADATOK A SZÉKESFŐVÁROS ALTALAJÁNAK ISMERETÉHEZ. 
Írta: Kocn NánpoRk dr.! 
SCHAFARZIK FERExc dr. műegyetemi tanár úr, a Földtani Társulat elnöke 
már évek óta fáradozik azon, hogy összegyűjtve Budapest altalajára vonatkozó 
adatokat, fővárosunk beépített területének geológiai viszonyaira fényt derítsen, 
ScHAFARZIK tanár úr kutatása már nem egy, tudományos szempontból értékes 
eredményre vezetett, így pl. a VIII. kerületi Illés-utcában és a IX. kerületi 
Telep-utcában az altalaj feltárásakor szép és gazdag felsőmediterrán kövület- 
anyagot sikerült összegyűjtenie. A tudományos szempont mellett rendkívül 
fontosak az altalajra vonatkozó adatgyűjtések gyakorlati, főleg építészeti szem- 
pontból. Milyen megbecsülhetetlen szolgálatot tenne a főváros területén tör- 
ténő építkezéseknél például, a főváros altalajának geológiai viszonyait feltűntető 
térkép, amely az építés vezetőit előre tájékoztatná arról, hogy az alapozásnál 
milyen anyaggal lesz dolguk és így számíthatnának az esetleg felmerülő nehéz- 
ségekre is. A főváros altalajára vonatkozó geológiai megfigyelések összegyűj- 
tése és esetleg térképen összefoglalása sok nehézségbe ütközik, hiszen ide- 
vágó adataink a multból nincsenek és a főváros fejlődésével egyidejűleg annak 
legnagyobb részén lehetetlenné váltak a vizsgálódások. Az építkezések és csa- 
tornázások nyujtanak egyedül módot arra, hogy az altalaj mibenlétét figye- 
1 Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1910 november hó 16án tartott 
szakülésén. 
