46 KOCH NÁNDOR 
lemmel kísérhessük. Hogy azonban a geológiai viszonyokról egységes képet 
nyerhessünk, sok adatra van szükség, tehát lehetőleg minden, a főváros terü- 
letén történő, az altalajt feltáró munkálatról tudomást kellene szerezni, hogy 
figyelemmel lehessen kísérni. Most, a mikor fővárosunk minden részében nagy- 
mérvű építkezés folyik és az építöőmunkálatokat szinte amerikai gyorsasággal 
bonyolítják le, bizony igen sok felhasználható adat kerüli el a figyelmet. 
A mult év őszén és ez év tavaszán a Belváros és a Lipótváros területén foly- 
tak nagyobbszabású építkezések. SCHAFARZIK tanár úr megbízásából figyelem- 
mel kísértem az alapozó munkálatokat és ahol lehetett, magam vizsgáltam 
meg az altalajt, ahol pedig az alapozó munka már nagyon előrehaladt, az 
építés vezetőitől igyekeztem fölvilágosító adatokat összegyűjteni. Ilyen módon 
sikerült a Belváros és a Lipótváros Duna felé eső részének altalajáról meg- 
lehetősen egységes képet nyerni. Megfigyeléseim területe az Irányi-utca és az 
Árpád-utca közé esik. Személyes megfigyelés alapján gyűjthettem adatokat az 
Irányi-utcában, a Városház-téren, a Kristóf-téren, a Wurm-utcában és az Árpád- 
utcában épült új házak alapozásánál. A Harris-bazár helyén épült ház terüle- 
tének kivételével, a feltárt altalajt a megfigyelt pontokon kavics alkotja, 
amelyet átlag 312 méter vastag homokréteg borít. A kavicsréteg mindenütt 
mogyoró, dió, sőt ökölnagyságú kavicsszemekből áll, amelyet legnagyobbrészt 
kvarcféleségek, de találtam gránit, biotitandezit, amfibólandezit és piroxén- 
andezit kavicsot is. A kavicsréteget a legtöbb helyen 1—1972 méter vastagság- 
ban tárták fel, egyedül a Wurm-utcában épülő hatalmas háztömb alapozásá- 
nál hatoltak mélyebbre, 312—47e méternyire a kavicsrétegbe. A kavicsréteg 
mély feltárásának az volt a következménye, hogy a tavasszal igen magas víz- 
állású Dunából nagy mennyiségben tört be a kavicson átszűrődött víz, amely 
hosszú időre megakasztotta a munkálatokat. Az építővállalkozóktól nyert föl- 
világosítások szerint kavicsot találtak a Váci-utca 17. számú ház, valamint az 
Arany János-utcában a mult év őszén épült több ház alapozásánál is. Kavics 
jelenlétét bizonyítják azok a kutak is, amelyek a Váci-utca több régi házának 
udvarán voltak és évtizedeken át kitűnő ivóvizet szolgáltattak. A  József-téren 
Gundel József vendéglős házának udvarán még ma is áll egy állandóan igen 
jó ivóvizet adó kút. 
Mindezek az adatok azt bizonyítják, hogy a Belváros és a Lipótváros 
altalajában egy összefüggő, szintesen települő, a Duna folyásának irányával 
megegyező csapású kavicsréteg vonul végig, amely, mint a Wurm-utcai föltárásból 
kitűnik, meglehetősen vastag. A kavics petrografiai minősége arra vall, hogy a 
Duna hordaléka és hogy a kavicsréteg a Duna egykori medrét jelzi, vagyis 
egy Dunaterrasznak felel meg. Ennek a terrasznak magassága a mai meder 
fölött kb. 9 méterre tehető. 
Mint említettem, a völt Harris-bazár helyén épült bérház alapozásánál 
nem bukkantak kavicsrétegre, ami annál különösebb, mert ez a pont a kavics- 
réteg csapásirányába beleesik. Az alapozómunkánál 572 méternyire haladtak 
le a talajba, de a kb. 3 méter vastag homokréteg alatt nem kavics követke- 
zett, hanem erősen agyagos, márgás, homokos réteg, amelyet helyenkint vé- 
kony kavicsszalagok szakítottak meg. Ez a nedves állapotban sikamlós, elég 
