A POLGÁRDI PLIOCÉN CSONTLELET, 53 
kapocs, a 3-ból pedig temérdek Hipparion fog és végtagcsont került elő. Ezek 
az állatok gyakoriságukkal eléggé jól jellemzik a szóban lévő négy réteget, 
mindamellett, hogy nem kizárólagosan csak egy-egy szintben találhatók. E cson- 
tos rétegek között is fordulnak elő csontmaradványok, de korántsem oly nagy 
mennyiségben, mint a rétegekben. Mindezeket a viszonyokat a 13. ábrán közölt 
vázlatos szelvény érzékíti, melyen az a pont is látható (5.), ahol az apró álla- 
tok csontmaradványait nagy tömegben találtuk. Attól a ponttól — ahol a 
csontok elmaradnak — lefelé alig 10 méterre a paleozóos mészkő, agyaggal 
kitöltött üregeivel együtt a térszin alá merül s ezen a ponton pannoniai korú- 
14. ábra. A polgárdi alsó bánya képe délkelet felől nézve (a kötéltől jobbra eső 
mészkő- és agyagrétegeket lebontattam). 
nak látszó sárgás agyag- és csillámos homokrétegek telepednek rá, amelyek 
helyenkint márgagumókat — néhol egész rétegeket — tartalmaznak. Ebben 
az üledékben, amely néhány méterrel lejebb szintén lebukik, kövületnek nyo- 
mára sem akadtam. A szelvény rétegeinek a sorát (1. 13. ábra) pleisztocén-korú, 
homokos völgyi lősz zárja le, amelyben vízicsigák ( Planorbis marginatus MüLt.) 
héja és vékony mészkő-kavicsszalagok észlelhetők. A lösz vastagsága 5—6 mé- 
ter. A mészipartelep zúzóműve mellett ásott kútban, 4 m. mélységben mammut- 
agyartöredéket találtak benne, ami a pleisztoczén korát valószínűvé teszi. 
A síkon — mint pl. a BarrHyánY-parkban s a vasút és a park közt az országút 
SHa-oldalán a felületen édesvízi mészkődarabok hevernek, amelyeknek a telepü- 
lési viszonyait nem ismerem. Kövületek ezekben a darabokban nem találhatók 
s így nem lehetetlen, hogy egyszerű réti mészkővel van dolgunk, 
