A JUC-PATAKI GABBROZEOLIT ÁSVÁNYAI KRASSÓ-SZÖRÉNY VÁRMEGYÉBEN. 69 
való beágyazással lehetett közelítőleg megállapítani: a—1478 és r— 17490, 
a kettős törés körülbelül a kvarcéval egyezik meg; 
2. a mezolitnál a legjellemzőbb sajátság a rendkívül 
gyenge kettős törés, mert y — a — 070005, a vékony tűk ket- 
tős törését csakis a gipszlemez segítségével lehet felismerni. 
A törési együtthatók értéke (szintén erős törési folyadékokba 
való beágyazás útján megállapítva) 17505 körül vannak. 
A finom tűk sósavban gyorsan kocsonyásodnak, a be- 
száradáskor az oldatból konyhasókockák kristályosodnak ki, 
kevés kénsav hozzáadása után az oldatból gipszkristálykák 
válnak ki. Mindezen reakciók azt bizonyítják, hogy a tűk ko- 
vasavat, kalciumot és nátriumot tartalmaznak. Miután a 
nátrolit és mezolit között a határ szabálytalan, valószínű, 
hogy a nátrolit kristályosodása után ezek a kristályok éte- 
tésnek voltak kitéve és az alkalommal a nátrolitkristálykák 
terminális lapjai leoldódtak és az így csonkán maradt priz- 
mákra rakódott reá megint a mezolit. 
A leírt mezolit-nátrolit-összenövéshez hasonló képződ- 
ményeket GönGex! írt le Friedrichsthal lelőhelyről (Bensen 
23.ábra. Natrolit- 
mezolit-tű a juc- 
pataki gabbróból. 
mellett, Böhmisch-Leipa közelében). A tűk itt kissé nagyobbak: 3—7 mm 
hosszúság mellett 0-1—0-2 mm vastagok ; a tűk odanött vége nátrolit, amelyre 
szabályos elhatárolással mezolit nőtt reá és erre szabálytalan határral újra 
nátrolit nőtt reá. 
A mezolitnak ez az első biztosan megállapított lelőhelye. 
Kelt Budapesten 1911. január havában; a kir. József-műegyeotem ásvány- 
földtani Intézetében. 
1 R. GögGEx: Über Mesolith. Tschermaks Mineralogisch-petrographische Mit- 
teilungen. XXVIII. 77. 
