ADATOK A SZILIKÁTOLVADÉKOK ISMERETÉHEZ. Za 
Iaés Ib 
IIa és IIb 
IIIa és IIIb 
IVa és IVD 
Vaés Vb 
6"34 3"95 15-45 
10 77 (dazeai 11"68 
15"21 9"47 7"91 
17"74 11"05 5"76 
Amint tehát a második táblázatból kitünik, az orthoklasz aránya ezen 
olvadékokban állandó volt, míg a leucit és diopszid kölcsönös viszonya válto- 
zott. Maguknak az egyes ásványoknak előállítására vonatkozó főbb adatokat 
az alábbiakban foglalom össze. Megjegyzendő azonban, hogy az illető ásványok 
előállítására igen gyakran oly módszereket alkalmaztak, melyek a természetben 
lefolyó keletkezési folyamatoknak nem felelnek meg. Leucitot először HAUTE- 
FEUILLE állított elő (Compt. Rend. 90. 1880) azáltal, hogy sziliciumdioxidot 
aluminiumoxid feleslegével kaliumvanadinátban huzamosan hevített. ST. MEUNTIER 
(Compt. Rend. 90. 1880) kicsiny leucitkristályokat kapott, midőn aluminium- 
oxidra vörösizzáson sziliciumehloridot engedett hatni. Fontosabb ezeknél 
FovovÉ és MicHEL-LÉwy eljárása (Compt. Rend. 77. 1878 és 90. 1880), akik 
leucitot az alkatrészeknek platinatégelyben való összeolvasztása útján állítottak 
elő. CH. és G. FRIEDEL káliumhidroxid és kovasav vizes oldatának muszkovitra 
való hatása által állították elő (Bull. Soc. Min. Fr. 13. 1890). Az orthoklasz 
előállítása idegen anyagok hozzáadása nélkül mindezideig nem sikerült. E. BAUR 
az orthoklaszt az amorf kovasav és káliumaluminát víztartalmú olvadékából 
állította elő. (Zeitschr. für phys. Chemie 42. 1903.) Az augit, melynek egyik 
változata a diopszid is, ezeknél jóval könnyebben állítható elő mesterséges 
úton. FovovÉ és MicHEL-LÉwy, továbbá DOoELTER és MongozEvicz sok esetben 
észlelték az augit képződését szilikátolvadékokban, míg Vor az augitnak a 
salakokban való keletkezését vizsgálta. Az általam végzett kisérleteknél felada- 
tul tűztem ki, megvizsgálni, hogy ezen három szilikát elegyének olvadékából 
mily vegyületek válnak ki, mi ezeknek kiválási sorrendje és mily mértékben 
mutatkozik fagyáspontcsökkenés. Ezekkel kapcsolatban azonban sikerült még 
más, elméleti szempontból is fontos megfigyeléseket tennem, így például a 
kristályosodási sebességre és a túlhűtés nagyságára vonatkozólag, mely meg- 
figyeléseket az illető kisérletek leírásánál fogom tárgyalni. Mielőtt azonban 
végzett kisérleteimnek tüzetes leírásába kezdenék, az ismétlések lehető elkerü- 
lése végett az általam használt vizsgálati módszereket fogom összefoglalva 
részletesebben tárgyalni. 
A szilikátolvadékok vizsgálatánál legfontosabb a szükséges magas hőfok 
elérése. Vor és MoRkozEevicz kisérleteiket üveggyári kemencékben végezték, de 
ezeket használva, a folyamatok nem igen figyelhetők meg s a hőmérséklet 
változtatása is hatáskörünkön kívül esik s nagy nehézségekbe ütközik a hőfok 
pontos meghatározása is, miután a kemence különböző helyein a hőfok is 
igen különböző. Részint, hogy az itt említett kisérleti nehézségeket és pontat- 
