TÁRSULATI ÜGYEK. 87 
ösmertette Svédország földjének geológiai alkatát s az ottani, valamint az észak- 
németországi termőföldek tipusait. Rámutatott arra a fontos tényre, hogy mennyire 
eltérő az északnémet és svéd klima a mienktől, hogy továbbá a nevezett országok 
termőföldének hasonmásait hazánkban csak a magas hegységben találjuk fel. 
A német vagy svéd mezőgazdaság nem szolgálhat nekünk például, hazánk aszályos 
klimája alatt más. úton, saját lábainkon állva, saját erőnkre támaszkodva kell a 
talajismeret mezőgazdaságot érdeklő kérdéseit megoldani, 
TREITZ PÉTER. választmányi tag emez előadását igen sok eredeti felvételű, 
vetített képpel illusztrálta, úgy hogy érdekes előadása mindvégig lebilincselte a 
hallgatóságot. BElőadásához hozzászólt ZSIGMONDY ÁRrpÁD rendes tag, kérdezvén az 
előadót, hogy a dinamitgyártáshoz szolgáló kovag milyen korú. TREITz PÉTER azt 
válaszolja, hogy az apró kovahéjakból, s főkép diatomáceákból álló kovag diluviális 
korú s fontos, mert benne teljes ember-csontvázat találtak. 
Elnök az előadónak igen tanulságos előadásáért köszönetet mondott. 
Majd felhívja KoRmos TIvaADAR dr, rendes tagot, hogy az Új teknős a 
magyarországi pleisztocénből, című előadását tartsa meg. Erre KoRmos 
TIVADAR dr. egy új teknősfajt mutatott be a süttői édesvízi mészkőből. Ez a mészkő 
a benne előforduló Rhinoceros amtiguitatis, Cervus elaphus s egyéb csontmarad- 
ványok alapján fiatal pleisztocénkorúnak ismeretes, azonban, mint legújabban ki- 
derült, a hideg éghajlatra valló állatokon kívül olyanok is fordulnak elő benne, 
amelyeknek a közeli rokonai napjainkban Európa délvidékén és Észak-Afrikában 
élnek. Ezek közé tartozik több csiga, továbbá a Telphusa fluviatilis nevű rák, 
amelyet LŐRENTHEY IMRE dr. fedezett fel és végül a bemutatott új teknős is, melyet 
előadó a legkiválóbb magyar zoológus: KkISAPsaI MéHELY LaJos dr. tiszteletére 
Clemmys Méhelyi-nek nevezett el. Ezekről a déli állatokról KoRMos dr. meggyőző 
érveléssel bizonyítja, hogy azok a süttői pleisztocén faunában a meleg éghajlatú 
(szubtropikus) pliocénkorból — nyilván a hévvízű források védelme alatt — fenn- 
maradt reliktumok, 
Elnök az előadónak köszönetet mond tanulságos előadásáért. 
Ezután Lőw MÁRroNs dr. rendes tag bemutatta azt a Nagybányáról származú 
miargiritet, amelyet KRENNER JózsEF SÁNDOR egyetemi tanár szerzett, s az előadó- 
nak bemutatásra s vizsgálatra átengedett. A szóban forgó tanulmány a Földtani 
Közlöny 1910. évfolyamának 11—12. füzetében már meg is jelent. 
Végül az Elnök felhívja soron kívül Kapió OTTOKÁR dr. rendes tagot, hogy 
a titkárságtól kapott engedély folytán előterjesztését tegye meg. KADpIó OTTOKÁR 
erre bemutatja azt a remek rinocerosz koponyát, amelyet Ujlóton másfél évvel 
ezelőtt találtak. A koponyát Kapió OTTOKÁR dr. felesége preparálta egy évi szor- 
galmas munkával, amiért is az Elnök köszönetet mond a jelenlevő úrnőnek. 
KApió OTTOKÁR előadja, hogy előzetes meghatározása szerint a koponya a Rhinoceros 
Merckii fajra utal s a homokkő, amelyből a becses maradvány előkerült, valószínű- 
leg pliocénkorú. Elnök üdvözli nemcsak az előadót s tudománykedvelő nejét, hanem 
a m. kir. földtani intézetet is, amelynek múzeuma ilyen becses paleontológiai 
lelethez jutott. 
Több tárgy nem lévén, Elnök az ülést félhét órakor berekeszti, s a jelenlevő 
választmányi tagokat rövid választmányi ülésre hívja össze. 
2. Jegyzőkönyv az 1910 december hó 14-én tartott szakülésről. 
Az ülés a m. k. Földtani Intézet előadótermében délután 5 órakor kezdődött. 
Elnök : SCHAFARZIK FERENC dr. 
Megjelentek : BALOGH MARGIT dr., BALLENEGGER RÓBERT, BAUER GYULA, BARTHA 
