88 TÁRSULATI ÜGYEK. 
százados, BÉKEY IMRE GÁBOR, BRucK JózsEF, EMsZT KÁLMÁN dr., GÖRGEY RUDOLF, 
Gőz ILONA, HALAVÁTS GYULA, KADIG OTTOKÁR dr., KADIG OTTOKÁRNÉ, KoRMmos TIvA- 
DAR dr., Lóczy LaJos dr., LIFFA AURÉL dr., Lőw MÁRTON dr., MACHAN OTTó, MARos 
IMRE, MARzsó LAJos, MÉHEs GYULA, NEUBAUER KONSTANTIN, PAPP KÁROLY, PÁLFY 
MóR dr., PITTER TIVADAR, PosEwIrz TIVADAR, PRIÓsz GyuLA dr., Panró DEzső, Roz- 
LOZSNIK PÁL, RóNAI Ákos, T. RorH LAJos, SÁROSI KÁROLY, SCHOLTZ PÁL KORNÉL, 
SZONTAGH TAMÁS dr., SCHRÉTER ZOLTÁN dr., Timkó IMRE, TREITZ PÉTER, TOBORFFY 
ZOLTÁN dr., VARGHA GYÖRGY, VENDL ALADÁR, VOGL VIKTOR dr. Összesen 40-en. 
Elnök az ülést megnyitván, a jegyzőkönyv hitelesítésére felkéri KADIÓ OTTOKÁR 
és VENDL ALADÁR rendes tagokat. Majd felhívja a titkárt jelentésének előterjesz- 
tésére. Elsőtitkár bejelenti a december hó 7-én választmányi ülésen megválasztott 
1 örökítő és 6 rendes tagot s MAYER MÁRToNw szegedi áll. főgimnáziumi tanár 
kilépését. 
Majd felhívja KoRMmos TIvADAR dr. rendes tagot bejelentett előadása meg- 
kezdésére. KoRMmos TIVADAR dr. rA polgárdi szubtrópikus oáziss című tanul- 
mányát mutatta be. Előadó Barrnyány LaJos gróf polgárdi mészkőbányájában a 
tudomány nagynevű mecénása: SEMSEI SEMSEY ANDOR dr. főrend támogatásával ez 
őszön folytatta a tavasszal megkezdett ásatásokat, amelyek nem várt fényes ered- 
ménnyel jártak. A somlyóhegyi kristályos mészkő-rög déli peremén karsztos üregek 
vannak, melyek a pliocénkorban agyaggal teltek meg. Ezt az agyagot a szub- 
trópikus éghajlat alatt gyakori felhőszakadások rakták le a mondott üregekben s 
ugyanakkor a Somlyóhegyen elpusztult állatok csontjai is odakerültek. Ezekből 
előadó és PávaY-VAJNA FERENC dr. közel 8000 darabot gyűjtöttek, amelyek között 
majom, machairodus és más macskafélék, hiéna, cibetmacska, cickány, vakondok, 
pusztai nyúl, hörcsög, földi kutya, egér, hód, tarajos sül, mastodon, dinotherium, 
orrszarvú, gazella, őz, disznó, vadló, madár, gyik, kigyó, béka, teknős és halfélék 
csontmaradványai, összesen közel 50 faj fordulnak elő. Ez a — gazdagságára és 
változatosságára nézve Magyarországon eddig egyedül álló — lelet, melynek méltó 
vetélytársa csakis a franciaországi roussilloni lehet, immár kétségtelenné teszi azt, 
hogy a pliocén időszakban nálunk is, miként egész Huráziában és Afrikában, 
szubtrópikus éghajlat és növényzet uralkodott s a klimaövek mai kialakulása 
későbbi keletű. Nyilvánvaló az is, hogy Afrika abban az időben még teljesen össze- 
függött Délcurópával. Ez az összefüggés lehetővé tette azt, hogy a szubtrópikus, 
sőt trópikus eredésű állatok egész Európában elterjedhettek. Magyar-, Német-, 
Francia-, Olasz- és Görögországban, valamint Északafrikában akkor egymáshoz 
teljesen hasonló állatvilág élt. Később, a jégkorszak első lehelletére ez a meleget 
kedvelő állat-társaság délre húzódott és Északafrikában telepedett meg véglegesen. 
A visszavonulás azonban nem történt nyomtalanul, amennyiben Dalmáciában, Olasz-, 
Spanyol- és Franciaországban a pliocén állatvilágnak ma is nem egy visszamaradt 
tagja él. Miután Afrika később teljesen különvált, jobban mondva elszakadt Európá- 
tól, nemcsak az Európában kialakult hidegebb, csapadékosabb éghajlat, hanem a 
tenger is visszatartotta az afrikai állatvilágot az ismét északra való húzódástól. 
Azonban Afrikában is változtak a viszonyok s ezek hatása alatt az idők folyamán 
megváltozott az állatvilág is. A mai északafrikai állatok — jóllehet közeli rokon- 
ságban vannak velük — a pliocénkori európai állatoktól javarészben különböznek. 
Kétségtelen azonban, hogy előbbiek az utóbbiak közvetetlen leszármazottainak tekin- 
tendők. A tudomány nem lehet eléggé hálás BATTHYÁNY LAJos grófnak és SEMSEY 
ANpoRnak, amiért támogatásukkal ez a megbecsülhetetlen értékű gyűjtemény a 
m. kir. földtani intézet múzeumába került s így nemzeti kinccsé lett. 
KoRmos geológus előadásához többen hozzászóltak, SCHAFARZIK FERENC elnök 
