HAZÁNK VASÉRCKÉSZLETÉRŐL ÉS A FÖLDIGÁZRÓL, VALAMINT BOSZNIA SZÉNKINCSEIRŐL. 235 
ne nyers, vagy esetleg csak pörkölt ére alakjában, hanem legalább 
nyersvas formájában lépje át az ország határát. És ebből a 
szempontból mi teljes egyértelműséggel üdvözöljük a magyar 
bányászati és kohászati testvéregyesületet és helye- 
seljük ezidei közgyűlésének ama határozatát, amely 
szerint a kormány figyelme a hazai vasbányászat és 
vasipar érdekében a magyar vasérckivitel megszorí- 
tására, illetve helyes szabályozására felhívassék. 
1016 
Az Erdélyi Medence földigáz kincse. 
Egy másik dolog, amely az utóbb lefolyt évben nemcsak a szak- 
köröket, hanem a nagyközönség intelligenciáját is élénken foglalkoz- 
tatta, a Kolozs megyében megfúrt földigáz. Idestova már két éve an- 
nak, hogy a Kissármáson 302 méter mélységben megfúrt 
gázforrás híre mihozzánk eljutott. Ezen párját ritkító felfedezés a 
mély fúrással kálisókeresésre serkentő magyar geoló- 
gus-géniusznak köszönhető. Geológus körökben már évtizedek 
óta az az általános vélemény vert gyökeret, hogy az Erdélyi Medencé- 
ben, sűrűn előforduló konyhasón kívül meg kell hogy legyenek azok a 
kisérő termékek is, amelyek másutt és különösen a Kárpátok külső 
ívén a sóval együtt szoktak fellépni. Egyesek a számos konyhasós forrás 
KCI tartalma, valamint e pompás medence körülzártsága alapján kál1- 
sókra következtetnek, mások pedig kisebb-nagyobb véleménykülönbség- 
gel a sok helyütt felbuggyanó éghető gázokból a petroleum jelen- 
létét is valószinűnek tartják. Elhunyt és élő tagtársaink már elég 
tekintélyes számban vizsgálgatták az Erdélyi Medence földjét, párhuzamba 
állítva az ott észlelteket a közeli Románia, Galicia, sőt még Német- 
ország egynémely vidékének viszonyaival is. De jártak e területeken ismé- 
telve külföldi szaktársak is, akik az Erdélyi Medence méhében rejlő 
kincsekre vonatkozólag szintén egyik vagy másik irányban biztatóan 
nyilatkoztak. Különösen a kálisó lehetséges előfordulásának 
kérdése volt az, mely az előző kormány miniszterelnöke és pénzügy- 
miniszterének, dr. WEKERLE SáspoR úr Ő Nagyméltóságának 
figyelmét oly annyira megragadta, hogy Lóczy LaJos dr., akkoriban 
egyetemi tanár úr mélyen tisztelt tagtársunk tervezetét magáévá tette 
és Erdélyben a fúrással való kutatást elrendelte. Ezzel a nagy horderejű 
elhatározással az Erdélyi Medence bányászati történetében egy új kor- 
szak nyilott meg. Mert a még 1870-ben a Zsily-völgyben ugyancsak a 
m. kir. pénzügyminiszterium intézkedése folytán történt 700 méteres 
mélyfúrástól eltekintve, bányászati fúrás Erdélyben, kivált annak köze- 
pén eddig még egyáltalán nem történt. A fúrás első pontjait Lóczy 
