238 Dr SCHAFARZIK FERENC 
volna ugyanis a pesti gázgyárak kőszénből előállított világító gázát he- 
lyettesíteni, aminek megvalósítása esetén sok porosz kőszénnek a be- 
hozatala meg volna takarítható. Messze vezetne, ha BÁNKI DoNÁTH, igen 
tisztelt kartársam szakvéleményét részletesen ismertetni akarnám, hanem 
szives engedelmével röviden csak azt sorolom fel, hogy Budapesten 
1911-ben a napi gázszükséglet 300,000 köbméter. Egy 450 m hosszú 
és 260 mm belső átmérőjű csővezetéken 9 kompresszor állomással az 
ennek megfelelő évi 15775 millió köbméter gáz akadály nélkül felnyom- 
ható. Az összes befektetés 23 millió koronába kerülne, amely összeg a 
gáz eladási árát Budapesten 5 fillérrel véve alapul (holott a mai gázár 
kb. 17 fillér) már 10 év alatt nemcsak hogy teljesen visszatérülne, 
hanem azon felül évenként még szép osztalékot is hozna. Már ezen 
előzetes számítás is bizonyítja, hogy a gáznak Budapestre való fölhoza- 
tala nem tekinthető immár valami fantazmának, hanem ellenkező- 
leg egy megvalósításra nagyon is méltó eszmének. Még 
csak abban a tekintetben kivánnak a technikus körök felvilágosítást, 
vajjon a kissármási gázkút esete sporadikusnak veendő-e, avagy remél- 
hető hogy más pontokon hasonló módon lesz feltárható e gáz. Erre a 
feleletet az eddig működölt kutató bizottság okvetlenül a lehető 
legpontosabban fogja megadhatni; ennek mi elébe nem vághatunk és 
csak egész általánosságban saját tapasztalataim alapján kivánom meg- 
jegyezni, hogy az előbbi rentabilitásszámítás megkövetelte 10 év az erdélyi 
medence összes gázterületei által nemcsak ennyi időre, hanem 
bőven ennek többszörösére is biztosítottnak vehető. 
Az érintett nagyszabású terv beteljesedése azonban előreláthatólag 
még jó ideig fog elhuzódni, részint az elmaradhatatlan előzetes tárgya- 
lások miatt, részint pedig azért, mivel mégis csak egy hosszú vonalnak 
műszaki berendezéséről van szó. Addig azonban, hogy a kiömlő gáz 
továbbra is kárba ne vesszen, a Mezőség lokális szükségleteit 
lehetne kielégíteni és mindenekelőtt gyors elhatáro- 
zással egy modern salétromgyárat kellene felállítani, 
ha csak egyelőre kisérletképen is. Ennek nagy horderejét itt külön 
hangoztatnom fölösleges. A salétromnak levegőből való gyártása az energia 
olcsóságán fordul meg. Norvégiában és Tirolban a vizesések energiájá- 
nak felhasználásával gyártják a salétromot, nekünk pedig rendelkezésünkre 
áll a földből szabadon kiömlő gáz. Az erdélyi metán gáztermelésnél 
mindig fognak maradni olyan feleslegek, amelyek habár közvetve, talán 
mégis csak elég olcsón szolgáltatnák a salétrom-gyártáshoz szükséges 
energiát. 
Bocsánatot kérek, igen tisztelt közgyűlés, hogyha az erdélyi földi 
gáz kérdésével talán kissé hosszasabban foglalkoztam, mentse ki azon- 
ban belemelegedésemet az a rendkívüli, szinte lázasnak mondható érdek- 
