240 nt SCHAFARZIK FERENC 
amely németül is megjelent ezen a címen: Die europüáische Türkei, egy 
különösen régebben sokat forgatott alapvető munka. Az okkupációt köz- 
vetlenül követő évben (1879) egy-két cikkecske jelent meg egyes kombat- 
tans geológusoktóli; az ország első összefoglaló ismertetését pedig a 
Mossisovics E., Trerze BE. és BIrTNER A.-féle: Grundlinien der Geologie 
von Bosnien und der Herzegovina című munkában találjuk meg. 1898-ban 
kreálja azután KárraY B. miniszter a szarajevói geológiai 
intézetet és ehhez kinevezi dr. KATZER FRiGYES jeles geoló- 
gust. Dr. KarzER, a ki megelőzőleg Csehországban és Braziliában szer- 
zett bőséges geológiai tapasztalatokat, Boszniában is kiváló tevékeny- 
séget fejtett ki, s egyik főérdeme az, hogy azonnal hozzáfogott Bosznia 
átnézetes geológiai térképezéséhez. Kezdetben állása a 
bányahatóság kötelékébe tartozott, legújabban azonban BURIÁN ISTVÁN 
báró közös pénzügyminiszter önállósította és segédeket is 
osztott be melléje. KarzER fáradhatatlan szorgalmának köszönhető egyebek 
között az igen sikerült Geologischer Führer durch Bosnien 
und die Herzegovina című számos részlettérképpel ellátott munka, 
amely Szarajevóban 1903-ban látott napvilágot, valamint a Bosznia- 
Hercegovina hat hatodra felosztott területének kéthatod lapja 1 : 200.000 
méretben, geológiailag kiszínezve. Az egyik lap Szarajevó környékét, a 
másik, mely csak néhány hónap előtt jelent meg, Dőnja-Tuzla környékét 
ábrázolja. Atnézetesnek nevezi szerző e művét, de tartozunk a 
nyilvánosságnak azzal a kijelentéssel, hogy a kicsiny méretből kifolyó 
határbeli hiányoktól eltekintve, térképezése olyan kimerítő, 
hogy e vidékek területének bármely részén is teljesen 
megbizhatók és a tényleges viszonyokkal összevágók 
a feltüntetett adatok. E mellett GRIMMER bányakapitánnyal együtt 
megveti a szarajevói múzeum ásvány-földtani osztályá- 
nak alapját is. 
KarzeR F. szerint Bosznia és Hercegovina együttes területén két 
régi középhegységet kell megkülönböztetnünk, amelyek egyike a 
Ny-i és DNy-i régi szerb hegységnek Drinán inneni része, míg a másik 
a középboszniai palahegység, mely Novinál a horvát határ mellett veszi 
kezdetét, hogy onnan DK-i irányban egészen a novibazári szandsák 
határáig (Cajnica) lehúzódjék. Ezen két régi hegységet köpenyszerűleg 
környezi a triasz, amely általánosságban úgy Boszniában, mint 
Hercegovinában minden következő fiatalabb képződménynek fekvőjét 
alkotja. ? 
Az archaikum Boszniában igen alárendelten van kifejlődve; 
1 SCHAFARZIK FERENC, Diabáz Dobojról Boszniában. Földt. Közl. 1879. IX. köt. 
393 old. és k. 1 színes nyom. táblával. 
