HAZÁNK VASÉRCKÉSZLETÉRŐL ÉS A FÖLDIGÁZRÓL, VALAMINT BOSZNIA SZÉNKINCSEIRŐL. 241 
mindössze csak bizonyos gránitok és gránitgneiszok számíthatók ide, 
amelyek B.-Kobasnál a Száva partján figyelhetők meg. 
A paleozoos palahegység főleg karbon és perm- 
korú szedimentumokból tevődik össze. Kétes devonkorú kvarcit- 
palák fölött csillámdús gneisz és csillámpalaszerű kvarcitos és fillites 
kőzetek képezik az alsóbb karbon rétegeket, amelyek fölött gazdag 
vasérc betelepüléseket tartalmazó tarka csillámos homokkövek és agyag- 
palák következnek. Ezt a rétegsorozatot borítják permkorú korallos 
és krinoidás mészkövek és dolomitok, meszes agyagpalák (gipsz és 
anhidrit betelepülésekkel), kisérve eruptiv kőzetektől, ú. m. kvarcporfirok- 
tól, kvarediorit, diabázporfirit és melafir-féleségektől. Ebben a paleozoos 
rétegcsoportban nemcsak dús vasércek, hanem rézércek (tetraedrit, 
Gornivakuf; kalkopirit, Sinjako), antimonit (Cemernica), arany- 
tartalmú pirit (Bakovici) is fordulnak elő, amiért már Mossisovics E. 
e vonulatot Bosznia érehegységének nevezte. 
A triasz legalsó tagja, a werfeni palák szoros összefüggésben 
vannak az alattuk levő permi lerakódásokkal, amelyekkel együtt e vidé- 
keken a vízduzzasztó horizontot szolgáltatják. Fölöttük ugyanis főképen 
meszes lerakódások következnek, amelyek sorában BITTNER, KITTL és 
KaATzeR az alpesi kagylómész, amelynek Han-Bulognál előforduló gazdag 
cephalopoda faunáját HAvER FERExc írta le, a ladini, a karni és a nori 
emeleteket ismerhették fel. Sok gazdag forrás, egyebek közt az Ilidzse 
melletti Boszna-forrás triasz-mészkőből fakad. A ladini emeletben külö- 
nösen Olovónál BITNER szerint eruptiv kőzetek, ú. m. diabázok, melafirok 
és szerpentinek fordulnak elő betelepülve. Triaszkorúak továbbá a gazdag 
varesi vasércek és említésre méltók a Cevljánovici mangán- 
ércek, valamint az olovói ólomtellérek is. 
A Jura rétegsorozatában eddigelé még csak egyes emeleteket 
ismerhettek föl és pedig a liászba és a malmba valókat. A tithon el- 
terjedése általános. Nevezetes, hogy a bosnyák szerpentin zóna 
kőzetei, ú. m. a gabbro, peridotit és szerpentin felső jurakőzetekkel álla- 
nak a legszorosabb kapcsolatban és hogy rendesen fedőjüket a tithon 
képezi. 
A kréta kifejlődése Boszniában más, mint a Hercegovinában. Míg 
ez utóbbi országrészben csak felső krétakorú rudistamészkövek fordulnak 
elő, addig Boszniában a kréta különböző emeletei nagyobb változatos- 
ságot mutatnak s itt, úgymint a szomszedos Szerbiában is, az alsó és 
felső kréta jól ismerhetők fel. É-i Boszniában a flyschben szerpenti- 
nek, krómvasérc és diabázféleségek fordulnak elő. (Gracanica mellett és 
az Usora-völgyben), a Hercegovinában pedig gyakori a krétameszekben az 
aszfalt előfordulása (Popovo polje). A Hercegovina elkarsztosodott 
térszíne főleg krétakorú meszekből áll. 
