HAZÁNK VASÉRCKÉSZLETÉRŐL ÉS A FÜLDIGÁZRÓL, VALAMINT BOSZNIA SZÉNKINCSEIRŐL. 243 
noniai lerakódásoknak minősíthetők. Ezeknek középső réteg- 
csoportjában gazdag lignit-betelepülések fordulnak elő. 
Ez utóbbi lerakódások ma mintegy 600 méterig emelkednek föl a 
tenger színe fölé, amely emelkedés természetesen csak a pliocénlerakó- 
dások befejezése után következhetett be. Minthogy a diluvium lerakó- 
dásai e mozgás által érintve már nem lettek, KATzER ezen pozitiv kéreg- 
elmozdulást a pliocén vége és a negyedkor eleje közé eső 
időbe helyezi. Ezen legfiatalabb kéregemelkedés KarTzER szerint igen 
nagyfontosságú Bosznia és a Hercegovina mai orografiai kialakulására 
vonatkozólag. Általa jutott csak teljes kifejezésre az ú. n. dinári 
hegységrendszer, amely a reá jellemző ÉNy-DK-i rétegcsapással az 
egész országon uralkodik. Általa emeltettek Bosznia és a Hercego- 
vina főhegységei is a mai magasságukra, mialatt az Adria É-i 
medencerésze beszakadt, szóval akkor fejlődött ki Bosznia és a Hercego- 
vina mai orografiai arculata, és innentől kezdődik a negyed- és 
jelenkor erőteljes eróziója. Azóta Bosznia és a Hercegovina fel- 
színi viszonyaiban egész mostanig említésre méltó változások 
nem állottak be. 
Mily gazdag sorozata a képződményeknek és geológiai események- 
nek! Csakugyan ha mi Alföldünk geológiai kialakulását és fizikai viszo- 
nyait behatóan tanulmányozni akarjuk, akkor reánk nézve Bosznia 
geológiai viszonyainak ismerete valóban nélkülözhetetlen. Bosznia 
északibb része orofizikai szempontból semmi más, 
mint Alföldünknek D-i pereme. 
Áttérve most magukra a szénelőfordulásokra, mindenekelőtt kon- 
statálnunk kell, hogy míg az oligocén időben a szénképződés folyamata 
Bosznia legnagyobb részére vonatkozólag állott be, addig a pliocénben 
széntelepek csak az ország ÉK-i részében, és pedig csak kisebb területen 
keletkeztek. A kettő közül előbbi a fontosabbik. Az oligocén szén- 
képződményről találóan jegyzi meg KarzER F., hogy az a pliocén 
kéregemelkedés alkalmával eldaraboltatván, a hegység mai ráncteknőibe 
csak ekkor, tehát utólagosan került bele. Az eredetileg elég szintesen 
elterülő szénképződmény egyes foszlányai részint felgyűrődött rögök 
hátán magasra (1100 m-ig) emeltettek föl, másrészt pedig a ráncok 
teknőibe kerülvén, azokkal tetemesebb mélységekbe is jutottak. A pliocén 
emelkedés óta azután az erózió folyamata az, mely különösen a maga- 
sabbra került édesvizi lerakódások foszlányait pusztította. S mindez meg- 
magyarázza, hogy az oligocén-szén Boszniában miért található ma leg- 
inkább szaggatott ráncok teknőrészeiben. Legnagyobb az a 800 km? 
nagyságú teknőrész, mely Bosznia közepét foglalja el, s amely Zenicától 
Szarajevóig elhúzódik. Ezenkívül azonban még sok apróbb, mintegy 
23 szénterület ismeretes, mely elszórtan majdnem az egész országon 
