244 DI: SCHAFARZIK FERENC 
végig fordul elő és ezek között fontosabbak a banjalukai előfordulás 
a Verbasz-völgyében és az uglievi, Janja mellett, közel a szerb határ- 
hoz. A zenica-szarajevói nagy medencében az édesvizi rétegek különböző 
fizikai viszonyok mellett jöttek létre. Az alsó rétegek mélyebb vizből 
rakódtak le, a középső sekély mocsárviziek és széntartalmúak, a felsők 
pedig ismét folyóvízből lerakódott homokkövek és konglomerátumok. 
Úgyszintén É-D-i irányban is mutathatók ki bizonyos fáciesbeli különb- 
ségek. 
Legszebben van feltárva az egész rétegsorozat Zenica körül, ahol 
Pozcn F.! udvari tanácsos úr tartalmas értekezése szerint a következő 
rétegsor állapítható meg : 
1. Legalul mint alaphegység krétakorú mészkő fordul elő. 
2. Márgás homokkő s konglomerátum és édesvizi mészkő, mint 
az édesvizi oligocén legalsó rétegcsoportja 50—100 m. 
3. Legalsó (1-ső) fekvő telep, mely Zenicánál néhány méter 
vastagságú, masutt azonban silányabb. 
4. Zöldes, homokos márga, kb. 250 m. 
5. Középső (2-dik) fekvő telep, amely Zenicánál 8 m 
vastag. 
6. Szürke márga, Uniókkal és Carpolithes valvatus-szal, kb. 200 m. 
7. Felső (3-dik) fekvő telep, 12 m. 
8. Homokos, agyagos márga, amely részben duzzadó, 35 m. 
9. Főtelep, amely Zenicánál 95 m vastagságú. 
10. Mészmárga, kissé homokos Carpolithes alatus-szal stb., egy- 
néhány vékony szénzsinórral, kb. 40 m. 
11. Fedőtelep, Zenicánál 4 m vastagságú. 
12. Vékony palás mészmárga Glyptostrobus europzus-szal, levél- 
lenyomatokkal és kagylóhéjakkal; kb. 200 m. 
13. Homokos mész- és agyagmárga, kb. 300 m. 
14. Legfelül "mészkonglomerátok, kövületdús márgapadokkal, kb. 
600 m vastagságban. 
Az egész édesvizi lerakódás kb. 1700 m vastagságú. 
Eddigelé főleg csak a főtelepet bányászták, amelynek 9-5 m vastag 
testében a tiszta szén mintegy 7 m-t tesz ki, azonkívül fejtik még a 
9-ik fekvő telepet, valamint a fedőtelepet is, amelyek mindegyikében 
4—4 m tiszta szén kapható. A szén maga szép, tömör, fénylő s kagylós 
törésű barnaszén, 4500—5000 kalória hőfejlesztő képességgel és kb. 
6—1099 hamuval. A széntelepek csoportja szabályosan dűl D-Ny. felé 
189 alatt. ÉNy-DK-i hosszanti irányú törések azonban lépcsőzetesen 
1 H. ö. F. PorcH: Mitteilungen über den Kohlenbergban in Bosnien. Oesterr. 
Ztsehr. f. Bg. u. Hüttenwesen. 1899. XLVII. k. 369 és k. old. 1 táblával. 
