HAZÁNK VASÉRCKÉSZLETÉRŐL ÉS A FÖLDIGÁZRÓL, VALAMINT BOSZNIA SZÉNKINCSEIRŐL, 245 
darabolják el az egész szénkepződményt. Míg a teknő K-i része lankásan 
dülő, addig a Ny-i meredek, keskeny és kihengerelt. A K-i szárny telepei 
a fejtéssel könnyen érhetők el, a medence nyugati részén ellenben bajo- 
sabban fognak majd hozzájuk férkőzhetni. 
A szén kibúvása a teknő K-i pereméhez közel egészen Szarajevó 
É-i tőszomszédságáig, kb. 80 km hosszúságban követhető és ezen a 
vonalon újabban nemcsak hogy kutatások, hanem újabb bányatelepítések 
is történtek. Itt azonban leginkább csak a főtelepen indult meg a bányász- 
kodás, mig a fedő- és fekvő telepek eddigelé még csak fogyatékosan 
vannak feltárva. Ezek az utóbbi években a Kákánj és Bréza mellett 
megnyitott szénbányák. 
Kákánj főtelepének szene az egész medencében legfeketébb 
és legfénylőbb; hőfejlesztési értéke is legnagyobb, t. i. 6000 kal. körüli, 
kivált mosott állapotban. Legkezdetlegesebb a 3-ik, vagyis a brézai 
bánya, amelynek szene hasonlít az előbbiekéhez. Ez a bánya kissé 
oldalt esik a vasuti fővonaltól, aminek folytán már az a terv is merült 
föl, vajjon nem volna-e célszerűbb a brézai mű felhagyásával közvet- 
lenül a fővonal mellett egy újabb bányát nyitni, ami nemcsak hogy 
lehetséges volna, hanem kivánatos is, főleg abból a szempontból, hogy 
Szarajevó főváros szénben és villamosságban való igényei jobban legye- 
nek kielégíthetők. 
Banjaluka elkülönült kis medencéjében egy alsó 2 m-es és 
egy felső 6 m-es barna széntelep ismeretes. Úgy itt, mint még Ugljeviken 
is létezik még egy-egy kisebb jelentőségű szénbánya. 
Ez utóbbiakat tekintetbe sem véve, már egymagában Bosznia 
főmedencéjében a barnaszén mennyisége oly nagy, hogy csakis több 
milliárd g szerint becsülhető és jelentősége még azáltal is fokozódik, 
hogy középvonala mentén végigvonul a szarajevó-bródi vasút. 
Bosznia másik nevezetes szénhorizontja a pannóniai rétegek 
emelete. E rétegek K-i Boszniában a felső Spreca-völgyben Döónja- 
Tuzlánál, vagyis a Dobojnál K-i irányban kiágazó vasúti vonal vég- 
állomása közelében egy kb. 600 m vastag komplexust alkotnak, amelynek 
középső csoportja hatalmas lignit-telepeket foglal magában. 
Ezen egészben véve ÉNy-DK-i teknő kítöltés a II. mediterrán kon- 
elomerát rétegein, illetve közvetlenül szarmatakorú mészkőpadokon 
nyugszik. Azokon felül a rétegsorozat alulról felfelé a következő : 
1. Legalul alsó pannóniai Congeria-rétegek. 
2. Fekvőtelep, kb. 10 m. 
3. Szürke agyag. 
4. Főtelep, 19 m. 
5. Agyag. 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. 17 
