HAZÁNK VASÉRCKÉSZLETÉRŐL ÉS A FÖLDIGÁZRÓL, VALAMINT BOSZNIA SZÉNKINCSEIRŐL. 247 
Gardiska, Daruvár, Pakrac-Lipik, Eszék, Mitrovica és Pancsova váro- 
sokba, részben pedig a Bácskába, sőt még Kaposvárra is. E helye- 
ken főleg téglaégetésre, malom és cukorgyár üzemi célokra hasz- 
nálják. 
Összegezve most már ezek után a boszniai szénre vonatkozókat, 
különösen nemzetgazdászati szempontból, úgy annak jelentőségét röviden 
a következőkben foglalhatjuk össze: 
Bosznia barnaszén készlete óriási, akkora, hogy azt az új tarto- 
mányok pusztán csak saját szükségleteik fedezésére soha sem fogják 
teljesen igénybe vehetni. Boszniának tehát a szén egy igen 
becses kereskedelmi cikke, amelynek egy részét min- 
denkor eladni lesz hajlandó. Megjegyzendő, hogy eladasra jó- 
formán csak a jobb minőségű közép-boszniai szén alkalmas, amelynek 
tömegtermelés esetén átlagosan 5000 kalória a tüzelési értéke. A kivi- 
telre két fővonal kínálkozik ezen szén számára, az egyik per Metkovich 
a tengerpartra vezet, a másik via Bród—IEszék pedig a Magyar-Alföldre. 
A többi útirány aprólékos és alig jön számításba. Miután most már 
5000 kalória körüli szénnel tengeren járó gőzhajókat fűteni nem lehet, 
csakis a másik vonalról lehet még szó, t. i. arról, amely 
Magyarországba visz. S hogy a közszükséglet is errefelé tereli a 
zenicai-kakanji szenet, azt világosan bizonyítja a múlt év, habár igen 
csekély, de azért mégis 10,600 vaggont kitevő szénszállítás a magyar 
korona országainak területere. 
És csakugyan, igen tisztelt közgyűlés, poziciójánál fogva a 
bosnyák szén nagy jelentőségű a Magyar-Alföld és 
peremi részeinek gazdasági fejlődésére nézve. Magyar- 
ország ipari és gazdasági fejlődése szempontjából köztudomás szerint 
főleg a barnaszén használatára van utalva és egy a térképre vetett futó- 
lagos pillantás is azt mutatja, hogy az Alföldet érdeklő nevezetesebb 
magyar szén előfordulások mind a periferián fekszenek, ú. m. délkeleten 
a Zsily-völgyi szénmedence, északon Salgótarján, nyugaton Esztergom 
vidéke és főleg Tatabánya, délen pedig ott van Közép-Bosznia nagy- 
szabású szénvidéke, amely igen hosszú időn át nemcsak Horvátország 
és Szlavónia területét, hanem a mi déli megyéinket is szénnel ellátni 
képes.! 
Igaz, hogy vannak Horvátországban is oligocénkorú szénterületek, 
1 A délmagyarországi kőszénelőfordulásoktól, nevezetesen a szekuli, resiczai 
és aninai, az eibenthal-újbányai és végre a Pécs vidékiektől is ezen fejtegetéseink 
közben azért kell eltekintenünk, mivel ezen bányamíveletek majdnem egész terme- 
lése speciális célokra használtatik fel, u. m. a resiczai vasművek szükségleteihez, a 
beocsini cementgyárban és a dunagőzhajózási társaság hajóin, minélfogva a közön- 
ség széles rétegei ebből a szénből nem kaphatnak. 
917 si 
