A SZEGEDI DILUVIÁLIS FAUNÁRÓL., 
Irta: HoRusirzgY HENRIK.! 
SEMSEI SEMSEY ÁwnDpoRk dr. szíves anyagi támogatásának köszönöm, hogy 
lösztanulmányaim alkalmával rövidebb időt a Nagy Magyar Alföldön is tölt- 
hettem. A több helyről gyűjtött fauna közül jelenleg csak a szegediről akarok 
megemlékezni, egyrészt a fauna érdekessége miatt, másrészt, hogy a szegedi 
lösz diluviális korát a fauna alapján is bebizonyítsam, amire egynéhány év 
előtt már az ott dolgozó geológusok figyelmét felhívni bátor voltam. 
Közismert dolog, hogy Szeged város alapját és közvetlen környékét 
Worr? bécsi geológus, valamint IsxeyY BÉLA? először átmosott, másodlagos 
lösznek vették. INvkexY BÉLA úr erről a következőket írja : 
a Wonr szerint azon lösznemű vályog, mellyel az Alföldön igen sok helyen 
a humuszos réteg alatt találkozunk, az eredeti löszből átrakás útján keletke- 
zett. Ilyen sárga, márgás vályogtalajt az Alföld legkülönbözőbb pontjain talál- 
tam, pl. Czegléden, Kecskeméten, Félegyházán, Szolnokon, Szegeden stb. Azt 
hiszem, hogy Wozrnak nézete helyes, amennyiben az alföldi lösznek leg- 
nagyobb része nem eredeti (szélhordta) üledék, hanem ennek módosított vál- 
fajai, vagyis ú. n. másodlagos lösz.s Valamivel tovább azonban, amidőn 
IskeY a módosítás okairól ír, többek között azt mondja, hogy chelyenként 
ezen lösz helyben maradva is, de állóvíz által huzamosabb ideig borítva, a 
belé került sóoldatok és legfinomabb iszaprészek által némi átalakulást szen- 
vedett, . 
Haravárst úr ezen képződményt löszszerű sárga agyagnak, 
majd sárga szívós agyagnak nevezi és alluviális folyóhordaléknak 
tartja, amely réteg Szegeden 12—15 méter vastag. A térképen is fehérnek 
(alluviumnak) hagyja Szegedet és közvetlen környékét. 
TRErrz PÉTER? úr már közelebb áll az igazsághoz, amidőn azt írja : 
1 Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1909 december hó 1-én tartott 
szakülésén. 
2 Worr A. Geologisch-geographische Skizze der niederungarisehen Ebene. 
(Jahrb. d. k. k. geol. R.-Anst. Bd. XVII, Wien, 1867.) 
3 INkEY BÉLA. Tájékozódás az Alföld földtani képződményeiben és talajviszo- 
nyaiban. (A m. kir. Földt. Int. 1892. Évijelentése, 1893.) 
4 HATAVÁTS GyuLA. A szegedi két artézi kút (A m. kir. Földt. Int. Évkönyve, 
IX. köt., 5. füz. 1891.) és Az Alföld Duna-Tisza közötti részének földtani viszonyai. 
(A. m. kir. Földt. Int. Évkönyve, XI. köt., 3. füz. 1895.) 
5 TREITZ PÉTER. Jelentés az 1893. évben végzett agronom-geologiai felvétel- 
ről (A m. kir. Földt. Int. 1893. Évijelentése, 1894.) és A Duna-Tisza közének agro- 
geologiai leirása. (Földt. Közl. XXXIII. köt. 7—9. füz. 1903.) 
