250 HORUSITZKY HENRIK 
amaga a város (Szeged) egy magas, ó-alluviális dombon feksziko, aminőnek a 
Földtani Közlönyben megjelent ismertetéséhez mellékelt térképen is a város 
környékét rajzolja. 
Időközben, midőn aa diluviális mocsárlöszről! először megemlékeztem, 
és megismervén a szegedi képződményt, annak diluviális voltát megállapítot- 
tam,? TgRmirz úr nézetemet elfogadván, ezentúl a szegedi löszt ő is diluviális- 
nak veszi.? Egyik jelentésében a szegedi lösz diluviális voltát meg is erő - 
síti, amidőn belőle egy mammuthagyartöredéket gyűjtenie sikerült." 
TRErrz úr, igaz, hogy ezen képződményt ártéri lösznek nevezi, de 
megjegyzem, hogy ez nem egyéb, mint mocsárlösz, mert állítása szerint 
keletkezési módozata a mocsárlöszével teljesen megegyezik." 
CHornorY JEső úr ezen képződmény fontosságára vonatkozólag úgy a 
keletkezési módozatra vonatkozólag, valamint ennek kora szempontjában velem 
teljesen egyetért, de a mocsárlösz elnevezés helyett ázott lösz elnevezést 
ajánl." Hálás köszönettel tartozom CHorwxoxkyx úrnak a szives figyelmeztetésért ; 
az cázotts, szó az illető kőzetre tényleg ráillik, átázott löszféleség a mo- 
csárlösz, amely ennek következtében némileg átalakult, átmetamorfizálódott, 
amidőn szénsavas nátronsókkal és mészszel átivódott, kötöttebb lett és a struk- 
turáját is többé-kevésbbé megváltoztatta. Tagadhatatlan, hogy az illető szó 
cázotto,, talán jobban mondva cátázottv, magában foglalja a mocsárlösz kelet- 
kezési okait s ha valaki a lösz fogalommal tisztában van s magyarul tud, úgy 
azonnal tudhatja, hogy miféle kőzet lehet az ázott lösz. Minthogy azonban az 
cázott, szót, mint maga CHOLwNokY mondja, a magyar ember mindenféle ter- 
ményre, anyagra alkalmazza, ami hozzájutott nedvesség következtében meg- 
változtatta fizikai szerkezetét, színét, összetételét, stb., mint pl. ázott széna, 
kender, kenyér, ruha stb., kérdem, használhatjuk-e az sázott, szót egy közetre 
vagy talajra is? nem furcsa-e kissé cázott löszs elnevezésről beszélni? 
Szeged város altalajának ezen rövid története után térjünk át magára 
a tárgyra. Ottlétem alkalmával három helyről gyűjtöttem : 
1. a Dorozsma felé vezető út melletti gödrökből, ahol 50—80 cm 
feltalaj alatt a mocsárlösz fekszik ; 
9. a szárazföldi diluviális löszből álló Öthalom felé vezető út mellett 
lévő gödrökből, ahol a feltalaj 40—60 cm vastag és az alatta lévő mocsárlösz 
már némi átmenetet képez a tavi üledékbe ; 
1 HORUSITZKY H. A diluviális mocsárlöszről. (Földt. Közl. XXXIII. köt. 1903.) 
2 HoRxusirzkY H. Előzetes jelentés a Nagy-ÁAlföld diluviális mocsárlöszéről. 
(Földt. Közl. XXXV. köt. 1905.) 
3 TREirz P. Szeged és Kistelek vidéke. (Magyarázatok a magyar korona or- 
szágainak részl. agrogeol. térképéhez, 1905.) 
4 TRxmirz P. Jelentés az 1905. évben végzett agrogeologiai felvételekről. (A m. 
kir. Földt. Int. 1905. Évijelentése, 1906.) 
5 TRmrrz P. Jelentés az 1904. évben végzett agrogeologiai felvételekről. (A m. 
kir. Földt. Int. 1904. Évijelentése, 1905.) 
6 Földrajzi Közlemények, XXXVII. köt. VI. füz. 278. old. 1909. 
