2538 ROZLOZSNIK PÁL ÉS EMSZT KÁLMÁN 
DANT által leírt kiválásokon kívül észlelt még rubellánt és idegen Zzár- 
ványúl kvarcot is. Megvizsgált a bazaltban előforduló kétféle amorfnak látszó 
ásványt is, melyeknek egyikét bazaltobszidián-nak, a keményebbet pedig 
zirkon-nak tartja. Munkájában még a Medves-hegység 28 bazaltjának faj- 
súlymeghatározását is ott találjuk, amelyeket Kocn Awrar foganatosított." SZABÓ 
kezdeményezésére BERNÁTH J. a pogányvári és a ragácsi bazaltot meg is ele- 
mezte, de ezek az elemzések nem megbízhatók.? 
A bécsi földtani intézet részéről PauL? és GöBL eszközölték a szóban- 
forgó terület földtani térképezését; a bazalttal csak röviden foglalkoznak, 
anélkül, hogy új adatokat szolgáltatnának róla. Egy évvel rá KvBrwsyr F.,? a 
Magyarhoni Földtani Társulat érdemes első elnöke, írja le előfordulási viszo- 
nyaikat, különös tekintettel az oszlopos elválásra. 
Néhány újabb megfigyelést köszönünk ScCHAFARZIK dr.-nak." SCHAFARZIK a 
lukareci bazaltok vizsgálatánál azt találta, hogy az alapanyaguk lángkísérletnél 
feltűnően sok kálit mutat, amely alighanem a kőzet alapanyagában lévő kevés 
kali hidroszilikat-tól 7 származik, cmiként ezt más (nógrád megyei) 
bazaltoknál kimutatnom sikerült. E közetnek HCI-oldatában szinten sok nátrium, 
sok kálium s kevés kalcium látható.; Mikroszkópos vizsgálatnál a lukareci 
bazalt alapanyaga félig kristályos földpát vagy talán egyenesen föld- 
pátszerű (káli- és nátronhidroszilikátok) anyagból állónak bizonyult be. 
-B tekintetben hasonlít kőzetünk néhány nógrádmegyei bazalthoz, hol tulaj- 
donképeni amorf alapanyagot szintén nem észleltem.; További adatokat talá- 
lunk SzaBó geológiájában 8 részint saját, részint SCHAFARZIK vizsgálatai alapján. 
BE szerint a földpátzárványok részint káliföldpátok, részint pedig az 
oligoklaszhoz és az oligoklasz-andezin-hez tartoznak; a  Medves 
laposán előforduló bazaltból, amfibol és augitzárványokon kívül ilmenitet 
is említ. Az ajnácskői Csontos árokból származó bazalthömpölynek részletes 
1 A fajsúly 2448—3-490 között változik s középértékben 2:724. 
2 A pogányvári bazaltban elemzése szerint pd. MgO — ny., Al, 0, — 3285 
st. (BERNÁTH J.: A pogányvári bazaltsalak vizsgálata. A Magyarhoni Földtani Tár- 
sulat Munkálatai. III. köt. 102. oldalon). 
3 C. M. PauL: Das Tertiárgebiet nördlich von Mátra in Nordungarn. Jahrb. 
d. k. k. geol. Reichsanstalt. 1866. XVI. p. 522. 
4 W. GöBL: Geologische Aufnahme der Umgebung von Salgótarján. Verh. 
d. k. k. geol. Reichsanstalt. 1866. p. 113. 
5 KUBINYI FERENC: A térbelédi és lázi bazaltcsoportozatok Nógrád megyében. 
A Magyarhoni Földtani Társulat Munkálatai. Budapest, 1867. III. köt. 11. oldalon. 
6 SCHAFARZIK FERENC dr.: A Pojána-Ruszka környéke néhány eruptiv kőze- 
tének petrografiai tanulmányozásáról. Földtani Közlöny. 1882. XII. köt. 30. old. 
7 Ez a magyarázat kétségtelenül SzaBó befolyására vezethető vissza, 
ki is az újmoldovai bazaltban hasonló anyagot th omsonit-nak magyarázott. 
(Szabó JózsEF: Újmoldova némely eruptiv kristályos kőzete. Földtani Közlöny. V. 
köt. 194. oldalon). Az újmoldovai bazalt leírását más alkalomra tartjuk fel ma- 
gunknak. 
S SzaBó Józser dr.: Geologia. Budapest, 1883. p. 299—302. 
