A MEDVES-HEGYSÉG BAZALTOS KŐZETEI, 269 
Az első kőzet (Nagysalgó) alapanyaga kitünően fluidalis. A színtelen 
üveg mennyisége többnyire igen alárendelt, csak helyenként bőségesebb s 
akkor sok apatit tűt zár körül. Az alapanyagban az üvegen kívül 0702—0-1 mm 
hosszú plagioklaszlécekből (labrador), violásbarna augit, magnetit, ritkán 
biotit s az alapanyag szemnagyságát elérő bomlott olivin észlelhető. Az alap- 
anyag augitja gyakrabban szemekké gyül össze. Főbeágyazása erősen korro- 
dált olivin, amely néha ikres (110) szerint. Vasoxid kiválása folytán szélén 
élénk veresesbarna, a kisebb szemek rendszerint teljesen elbomlottak (hialoszi- 
derit). Az augitbeágyazások violásbarnák s többnyire szivacsos szerkezetet mu- 
tatnak. 
A plagioklaszbeágyazások közül csak kettő került bele a csiszolatba. 
Ezenkívül még két nagyobb plagioklasz egyén lelhető, mely ikerlécességet nem 
mutat; benne sok az üvegzárvány, továbbá augit, biotit s rhőnitszerű mikro- 
lithok is; felépítése inhomogén, az egyik zónás szövetet mutat. Optikailag 
pozitív, további meghatározása a két metszetből nem lehetséges. Egyik olda- 
lán mind a két egyén egy nagyobb homogen ásványszemhez csatlakozik, 
melybe az alapanyag augitmikrolitjai idiomorful belenyulnak, s maga is körül 
zár augitmikrolitokat. Keresztezett nikolok között optikai anomáliákat mutat, 
melyek teljesen megfelelnek a leucit rácsos szerkezetének. Ezeknek a képződ- 
ményeknek biztosabb meghatározását csak nagyobb anyagon végzett vizsgá- 
latok vihetik keresztül. Gyéren lelhetők végül magnetitből s augitból álló 
pszeudomorfozák amfibol után. 
A második közetben (Somoskő) igen kevés a beágyazás, az alapanyag 
szövete interszertalis. 
Beágyazásai szerpentinesedett olivin, szivacsos felépítésű augit, s magne- 
titből s augitból álló pszeudomorfozák  amfibol után. Egy pszeudomorfozában 
rhönit van magnetit helyett. A csiszolatba egy nagy plagioklasz egyén is 
belekerült; ikres az albit s periklin törvény szerint, optikailag pozitiv, a közel 
.L y metszet kioltódása 6-5", ami aránylag savanyú plagioklaszra mutatna. 
Széle felé széles zóna erősen zárványos, s mintegy át van vágva jól pleochroitos 
barna tücskékkel s üveggel. 
Az alapanyag szemnagysága 0-06—0-1 mm. A plagioklasz (labrador) 
nagyjában 609 alatt rendezkedik el, az augit köpcösebb egyénekben jelenik 
meg, belsejében igen gyakran sok magnetitot tartalmaz, s gyakran augit- 
szemekké gyül össze. Ide számítandók az olivin kisebb elszerpentinesedett sze- 
meit is. Az elég bőségesen jelenlévő üvegben sok opák trichit van. Egyes 
geodákban karbonátok észlelhetők. 
x 
A bazanitoid harmadik kifejlődését mutatja az a kézi példány, amelyet 
dr. Párrv főgeológus úr a korláti kőfejtő mellett gyüjtött. A közet teljesen 
hólyagos, benne 1—15 mm-es hosszúkás, nagyjában párhuzamosan elrendezett 
hólyag lelhető. 
M. a. beágyazás gyanánt elég sűrün olivin s augit tűnik elő. Az olivin 
erősen korrodált s rendszerint vékony élénk veresesbarna szegéllyel van 
ellátva (hyaloziderit). Az augit itt-ott ikres s gyakran homokórás felépítésű 
