270 ROZLOZSNIK PÁL ÉS EMSZT KÁLMÁN 
(c a piramis szerinti növéskúpban egy esetben 46-59, a prizma szerintiben 
52:59, a keretben 599). Összegyülve szemeket képez, amelyeknek belseje he- 
lyenként olivin. Az alapanyag augitból, plagioklaszból, rhönitből, magne- 
titből s üvegből áll. A szépiabarna üvegbázis telve van vékony mikrolithok- 
kal, miáltal vastag csiszolatban csaknem átláthatlan. A vékony mikrolithok 
vékonyabb csiszolatban barna színnel áttetszők. A barna üveg szintén mutatja 
a nefelinitoidos üveg reakcióját, bár nem olyan jól, mint rendesen. Bomlott 
bazaníttoidnak felel meg továbbá azon telér kőzete, mely Salgótarján 
26. ábra. A somoskői Várhegy. A régi vár falai egymásra rakott bazanitoid 
oszlopokból állanak. (LIFFA AUREL dr. fényképe.) 
mellett a bányában (KÁRoLr-akna kontaktján) a szenet elkokszosította. Benne 
kvarc-zárványok is lelhetők, melyek a rendes augitmikrolith-koszorúval van- 
nak körülvéve. 
Végül még egy érdekes kőzetről akarok megemlékezni, mely ROoHEIM 
NáTHÁN válalkozó ajándéka gyanánt került a Földtani Intézet gyüjteményébe. 
Lelőhelye Ajnácskő, Ragács-hegyoldali kőfejtő (Gömör m.). 
A kőzet alapanyaga rendes összetétel mellett közel holokristályos, üveg- és 
nefelinrészletek csak alárendelten észlelhetők. Beágyazásai augit, magmatikusan 
teljesen rezorbeált amfibol s elég gyéren megjelenő olivin. Ezen kőzet egy 
poligonálisan határolt 17 mm hosszú és 10 mm széles korund-csomót zár 
körül. A korundot a közet felé fekete hártya határolja, míg a mellékkőzet 
fehér hártyával érintkezik vele. Színe szép égkék, a széle felé itt-ott sötétzöld, 
részletek is észlelhetők. Törése kagylós, zsírosfényű; a topázt jól karcolja. 
