A MEDVES-HEGYSÉG BAZALTOS KŐZETEI. 271 
Töréssel a bázis szerint helyezkedett táblák nyerhetők, amelyek kissé gyöngyház- 
szerű fényt mutatnak; a mikroszkópban ezek a táblák egytengelyű tengelyképet 
szolgáltatnak, negatív kettőstöréssel. 
Vékony csiszolaton erős relifje magas fénytörésre mutat. Keresztezett 
nikolok között zónás felépítésű, az egyes zónák párhuzamosak a főtengelylyel 
s az interferes-szin különböző magasságában jutnak érvényre. A zónás felépítés 
a hordószerűen határolt magban nincsen meg. Kettőstörése alacsony, a fő- 
tengelyhez közel prallel vastagabb csiszolatban interferens színe csak egyes 
zónákban emelkedik fel az elsőrendű kékig. Színtelen, csak egy zóna mutat 
pleochorizmust: was égkék, ec — világos zöldeskék, w—e. Zárványai gáz- és 
folyadékzárványok s opák vasérc. A fekete hártya szintén opák vas(?Jjérenek 
bizonyult. 
Emszr dr. egy kisebb darabot (súlya 412 egr) a következő eredménnyel 
vizsgált meg : 
ATOT 89-56 
Fc.O,— — 610 
Si0, 4 TIO,— 542 
101-08 
Az elemzésben a ferro-vas a ferri-vastól nincsen elválasztva; az elem- 
zésre rendelkezésre álló anyag csekélysége miatt részletesebb és pontosabb 
eredmény nem volt elérhető. 
Mint azt a bevezetésben már felemlítettem, a korund előfordulását az 
ajnácskői bazaltban SzápEczky GyurA ismerte fel s szerinte az általa leírt 
korund a legnagyobb az eddig ismeretes magyarországi korundok között. Az új 
lelet a régit nagyságban tetemesen felülmulja. 
SzápEczky tanulmányában valószínűnek tartja, hogy az ajnácskői ko- 
rund — hazánk többi korundot tartalmazó kiválásaihoz hasonlóan — alumi- 
niumoxidban gazdag vegyületeknek magas hőfoknál való feloldódása és ebből 
ezeknek a lehülésnél való kikristályosodása útján képződött (I. c. 252. old.). 
ZIREEL F. a bazaltok korundjait eredeti, ú. n. őskiválás-nak tartja, 
amelyek a magmának szomszédos olvivinkiválások folytán beállott lokális 
aluminiumoxiddal való túltelítésének az eredményei.! c 
A mi korundunk mellékkőzete olivinben nem épen gazdag s benne — 
a minta 8 cm hosszú és 3-5 széles — olivincsomók nem észlelhetők ; ez persze 
nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy ilyenek a mellékkőzet többi, be 
nem küldött, részében elő ne forduljanak. A korundnak hasonló tipusú 
kőzetekben való gyakori előfordulása minden bizonnyal inkább magának a 
magmának összetételében rejlő okokra utal. 
x 
RosExBuscH H. azzal a célzattal, hogy az alkalisor kőzeteit a mészalkali- 
sor köőzeteitől már névben is megkülönböztessük, az andezitek s bazaltoknak 
1 Dr. C. HISTZE: Handbuch der Mineralogie. Bd. I. Elífte Lieferung, p. 
1751 után. 
