A TARIM-MEDENCE VIDÉKÉNEK HOMOKJAIRÓL. 273 
Taklamakán-sivatagon, a Lop-nor környékén és a Gobi- 
sivatagon gyűjtötte. A homokokat természetesen a szokott petrografiai 
módszerekkel tanulmányoztam. Mindenekelőtt igyekeztem a homokszemeket 
fajsúlyuk szerint részletekre különíteni: mindegyik homokpróbát Thoulet- 
oldattal három részre választottam szét, hogy a kvarcot a legkisebb faj- 
súlyú ásványokkal és a legnagyobb — háromnál nagyobb — fajsúlyú ásvá- 
nyokat lehetőleg különválasszam. A magnetitot a legnagyobb fajsúlyú részletből 
FiscCHER H. módszerével vontam ki. Az így elkülönített homokrészleteket az- 
után a mikroszkópos vizsgálat módszereivel tanulmányoztam. A Thoulet- 
oldattal szétválasztott homokrészleteket óraüvegen,gyorsanelpárolgó, 
ismert törésmutatójú folyadékban, többnyire benzolban, — az igen nagy 
fénytörésű ásványok. megfigyelésekor jodmethylenben, — vizsgáltam. 
Az illékony benzol, illetőleg jodmethylen elpárolgása után a beállított sze- 
mecske a mikroszkop asztalkáján szükség esetében könnyen izolálható a többi 
szemecskétől nedves végű, hegyes puhafapálcika segélyével s ily módon — ha 
szükséges — tovább vizsgálható tárgylemezen. Sok esetben célszerű volt a kö- 
zelebbről megvizsgálandó homokszemecskét szétzúzni, hogy az esetleges hasa- 
dást, az interferencia-színt stb. jobban meg lehessen figyelni, mint magán a 
gyakran igen erősen koptatott és simított szemecskén.! Igen sokszor szüksé- 
ges volt a kérdéses ásványszemecske törésmutatójának közelítő ismerete. 
E célra a SCHROEDER VAN DER KoLzx ajánlotta folyadékok közül összeválogatott, 
ismert törésmutatójú folyadékokat használtam. Segélyükkel a kérdéses sze- 
mecske közepes törésmutatóját a Becke-féle vonal észlelésével — leg- 
alább közelítőleg — megállapíthattam. Ezeken kívül a földpátok tanulmányo- 
zására a WEINSCHENK ? ajánlotta folyadékok közül még néhány Kahlbaum-féle 
preparatumot használtam fel. A többi optikai tulajdonságot is a szokott mó- 
don figyeltem meg. Igen gyakran azonban a szemecskék semmi jellemző 
hasadást, formát vagy más az orientációra alkalmas tulajdonságot nem mu- 
tatnak. Ép ezért igen sokszor kémiai, illetőleg mikrokémiai reakció szükséges 
az optikai úton nyert megfigyelések kiegészítésére. Ezek a petrografiában szo- 
kásos reakciók, melyekről doktori értekezésemben is megemlékeztem.? A meg- 
vizsgált homokminták mennyisége aránylag igen csekély volt, legfeljebb 8—10 
em8, Ép ezért a fajsúly szerint való elkülönítéskor meg kellett elégednem 
három részre való szétválasztással. Természetes az is, hogy különösen a leg- 
nagyobb fajsúlyú, ritkább ásványfajokból e csekély homokmennyiségekből néha 
csak egy-két szemet sikerült meghatároznom. Ily csekély mennyiségekkel ter- 
mészetesen csak kvalitativ jellegű vizsgálat volt lehetséges. 
Az egyes homokminták vizsgálatának eredményét a következőkben fog- 
laltam röviden össze: 
1 V. ö.: J. W. RErGERs : Über die mineralogische und chemische Zusammen- 
setzung der Dünensande Hollands etc. Neues Jahrb. f. Min. etc. 1895, I. pag. 32. 
2 WEINSCHENK E.: Die gesteinsbildenden Mineralien. II. Aufl. Freiburg 1907, 
216. lap. 
3 VENDL A.: Adatok a Duna homokjának ásványtani ismeretéhez. Doktori 
értekezés. Budapest, 1910. 
