274 D: VENDL ALADÁR 
1. számú homok; 1901 március 13-án, a régi Lop-nor 
medréből. Meglehetősen finom, egyenletesen porszerű és jóval nagyobb, 
szögletes szemekből álló homok; néhány nagyobb — egész 3—4 mm — 
fehér meszes konkréció- szerű törmelék is volt benne. Aránylag nagy- 
mennyiségű, háromnál nagyobb fajsúlyú ásványt tartalmaz. A meghatározott 
ásványok a következők :! A kvarc szemecskéinek legnagyobb része színtelen, 
átlátszó; de színes: rózsaszínű, szürkés és fekete — lidiai kőszerű — szemecs- 
kék is akadtak közöttük. Néhány színtelen kvarcszemben zirkont észleltem 
zárványként. A színtelen kvarcszemek optikailag egynemű viselkedésűek (grá- 
nit- és gneiszkvarc) ; a szürkés színűek között egy-két aggregátumként visel- 
kedő szem is volt (palákból származó kvarc). A homok erősen pezseg, ha 
sósavval leöntjük: a kalcit szemecskéi részben színtelenek, részben sárgás- 
barnás színűek; vagy egyforma színtonust mutatnak keresztezett nikolok kö- 
zött vagy foltos interferencia-színeket adnak; néhány kalcitszem ikerlemezes- 
séget árul el. A biotit lemezkéi barnák, ritkábban sárgás bronzszínűek vagy 
halványabb sárgák, néha úgyszólván teljesen zöldes színűek, azaz chlorito- 
sodottak; az egyik lemezkében sagenitot észleltem. Az amfibol- 
szemecskék a hasadást jelző vonalakkal párhuzamosan hosszúkásak, meglehe- 
tős szögletesek, legnagyobb részük zöld amfibol; e szemek erősen pleo- 
chroosak : c — sötét (kékes) zöld, ] c — világos zöldes sárga; c :c— 17—199.? 
Néhány szem barna amfibol c— barna, ] c — halványsárga, c:c— 15— 
189 is megfigyelhető volt. Egy-két színtelen vagy legfeljebb igen halvány zöl- 
des színárnyalatú, nem pleochroos, aktinolith- szerű amfibolt is tartalmaz 
e homok; e szemeken a hasadást jelző vonalkákhoz viszonyított főzóna pozitiv, 
az extinkció : c :c — 14—169 ; fluorhidrogén gőze észrevehetően nem hatott e 
szemekre. Végül még egy amfibolszemre akadtam, melyre nézve c — égkék- 
színű, b—ibolyás rózsaszínű, közel a — színtelen igen gyenge sárga árnya- 
ilattal, a hasadás jól kivehető, a kioltás majdnem egyenes: c:0c— 49; a 
szemecske negativ optikai karakterű. Tehát e szemecske egy glaukofán- 
szerű amfibol volt. A plagioklász- szemecskék majdnem mind ikerleme- 
zesek; törésmutatóik alapján a savanyúbb tagok közé: oligoklász-labrador, 
sorolhatók ; az egyik szemecske törésmutatója bytownitra vall. A plagio- 
klászszemek száma már jóval kisebb, mint az előző ásványoké. A mikro- 
klin szemecskéi mind üdék, jellemző rácsos strukturájukról könnyen felismer- 
hetők. Egy-két szem jól hasadó orthoklász - szemecskét is megfigyeltem. 
A következő ásványokból már csak kevés szemet figyelhettem meg. Az 
egy-két turmalin- szem erősen pleochroos, e — halvány teasárga, w — sötét 
zöldesbarna. Apró, színtelen, erősen kettőstörő, optikailag pozitiv, nagy törés- 
mutatójú zirkon-szemecskék nem túlságos ritkák; némelyik zirkon kissé 
szürkéssárga színű volt. A. zirkon kémiai összetételét a Michel-Lévy-Bourgeois- 
1 A sorrendet minden esetben úgy választottam meg, hogy a legnagyobb 
mennyiségben előforduló ásvány kerüljön a sor élére; a többiek fogyó sorrendben 
következnek, már amennyire természetesen megítélhető volt. 
2 E számok csak közelítők, azaz csak az észlelt maximális kioltásokat jelzik. 
