A TARIM-MEDENCE VIDÉKÉNEK HOMOKJAIRÓL. 277 
és néhány zöldes, ehloritzárványos szem is akadt közöttük. Az amfibol 
szemecskéinek legtöbbje c — sötét kékeszöld, ] c — halványzöld, c : c — 17— 
2097 tulajdonságú zöld amfibol; sok szem azonban c — sötétbarna. ] c — 
világos zöldessárga és c:csG 17—189, tehát barna amfibol; sőt néhány 
szem egész színtelen vagy csak igen halvány zöldes árnyalatú, nem pleochroos 
amfibol is akadt 15—169-os extinkcióval. Aránylag sok mikroklin, keve- 
sebb plagioklász a savanyúbb tagok közül s néhány szem orthoklász 
volt felismerhető. A kalcit legtöbbje aggregátumszerűen viselkedett, de iker- 
lemezességet mutató szemek is akadtak. Kevés muszkovit-lemezke is van 
e homokban, az egyik lemezkében zirkonzárványt figyeltem meg. Néhány 
barnássárga mállott biotit-lemezke s egy-két chlorit-lemezke is akadt. 
A következő ásványokból már csak kevés — néha csak egy-két — sze- 
met találtam : 
Még aránylag elég sűrűn találhatók voltak a színtelen, gömbölyű apatit- 
szemek. Igen apró, koptatott, színtelen zirkon-kristálykák nem túlsá- 
gos ritkák. Néhány magnetit - szemecske és kevés szem turmalin is meg- 
figyelhető volt; az utóbbiak w — sötétbarna, e — halvány teasárga szinekkel; egy- 
két szem zöldessárga és színtelen szinekkel pleochroos, világos epid 9 t - szem 
is akadt. Néhány disthen - szem jól felismerhető volt, melyek nem pleochroo- 
sak, a kétféle hasadást jelző vonalkák jól kivehetők rajtuk, c:c— 30—319. 
Néhány erősen koptatott rutil-szemecske jól észlelhető pleochroizmust mu- 
tatott: e — sárgásbarna, w — sárga. Egy-két szem színtelen, teljesen izotrop 
spinell-szemet is észleltem. Két szem glaukofánféle amfibolt is talál- 
tam, c — sötét égkék, ] c —ibolyás rózsaszínű pleochroizmussal, a kioltás a 
hasadást jelző vonalkákhoz képest csak néhány 3—59-nyi, optikai karakterük 
negativ, főzóna pozitiv karakterű. Végül még halvány rózsaszínű, izotrop 
gránát- szemeket is észleltem. 
13. számú homok; 1899 december 23-án, II. táborhely, 
Tjertjen-sivatag. Meglehetősen egyenlően finom, eléggé gömbölyített 
szemekből álló homok. 
A színtelen kvarc-szemeken kívül sok szürkés és fekete színű, inter- 
poziciókkal telt szemecske is megfigyelhető. Amfibol aránylag sok van a 
homokban. A legtöbb amfibol-szem zöld színű, c— sötét kékeszöld vagy 
sötétzöld, ] c — világos sárgászöld, c :c — 16—189" ; néhány amfibol-szemecske 
azonban c — sötét zöldesbarna, ] c — világos sárgásbarna és c :c— 17—189, 
tehát barna amfibolnak minősíthető, sőt egy-két szem egészen halvány 
zöldes színű, majdnem teljesen színtelen, nem pleochroos, 14—15" kioltást 
mutató amfibolt is tartalmaz e homok. Kalcit elég sok van e homokpróbá- 
ban, de csak kevés mutatott ikerlemezességet. A földpátok közül ismét — úgy 
látszik — a mikroklin dominál; sokkal kevesebb az orthoklászsa 
zavaros belsejű, ikerrovátkás plagioklász. Egyik szem mikroklinben igen 
erősen fénytörő, egyenesen kialvó zárványt (zirkon?) figyeltem meg. Musz- 
kovit-lemezkékből elég sok van e homokban; egynéhány lemezke biotit 
is akadt; egyik-másik biotit sárga színű; egyikben sagenit volt kivehető. 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. 19 
