A TARIM-MEDENCE VIDÉKÉNEK HOMOKJAIRÓL. by) 
dást jelző vonalkákhoz képest 36—399 extinkciot mutatnak. Kevés magne- 
tit, nehány szem halavány rózsaszínű, teljesen izotrop gránát volt konstatál- 
ható. Egy két szem hipersztént is kimutattam; e hiperszténszemek igen 
erősen pleochroosak: c — sötétzöld, ] c— halvány teabarna, kioltásuk egyenes. 
A szemek a c tengellyel s természetesen a hasadást jelző vonalkákkal párhuza- 
mosan hosszúkásak. Két szemecske teljesen színtelen, gömbölyded olivin-szemet 
is találtam, melyek igen erős kettős törésük, monobromnaftalinénál nagyobb 
törésmutatójuk alapján és azon tulajdonságok alapján, hogy erős sósavban 
melegítve fuchsinnal jól festődő kocsonyás kovasavréteg válik ki rajtuk, köny- 
nyen felismerhetők voltak. Egy szemecske andaluzitot is megfigyeltem, 
mely elég erős pleochroizmust mutatott: a — rózsaszínű, ] a — színtelen, ket- 
tős törésének nagysága mérsékelt, közepes törésmutatója 1625 és 1658 között, 
negatív karakterű, kioltás a hasadást jelző igen finom vonalkákhoz képest 
egyenes. Egy szemecske staurolithot is észleltem, mely c sötétsárga, 
l]csigen halvány sárga, tehát erős pleochroizmust mutatott. Végül még egy 
szemet találtam, mely teljesen opak és fekete nem mágneses volt s igen 
erős Ti reakciót adott, úgy hogy csak ilmenit lehetett. 
41. számú homok LXXIX.táborhely, 1900 november hó 
12-én, a Tjimen tag északi lábánál, Észak-Tibet. E homok 
szemeinek nagysága igen különböző: egész finom, porszerű és durva — körül- 
belül egészen 044—0-5 mm nagyságig terjedő — szemek keveréke. A szemek 
gömbölyödöttök. 
A kvarcszemek csak részben színtelenek; igen sok a vörös színű 
kvarc is; fekete interpoziciókkal telt szemek is gyakoriak. Némelyik kvarc- 
szemben zirkon-zárvány észlelhető, egy másikban mozgó libellás folya- 
dékzárványt figyeltem meg. Egy-két kvarcszem biotittal összenőtten, egy 
másik  szemecske orthoklásszal összenőtten fordul elő. A háromnál 
nagyobb fajsúlyú homokrészlet túlnyomó részben am fi b o 1-ból áll. Az amfibol- 
szemek legnagyobb része c — sötét kékeszöld, ]c — világos sárgászöld, 
c :c — 16—189 tulajdonságú zöld amfi bol. Nehány szem barna amfibolis 
konstatálható volt, melyekre nézve c — sötét zöldesbarna, ] c — világos barnás- 
sárga, c : c— 14—179. És igen kevés szem igen halvány zöldes, majdnem színtelen, 
nem pleochroos aktinolith-szerű amfibol is akadt 209-nál kisebb extink- 
cióval a hasadást jelző vonalkákhoz mérten. A kalcit szemjeinek legtöbbje 
aggregátumként viselkedik. A földpátok közül aránylag sok mikroklint 
tartalmaz e homok. Az orthoklászok aránylag üdék, tiszták s nem túl- 
ságos ritkák. Plagioklász már jóval kevesebb van e homokban ; szemecskéi 
elég tiszták, ikerlemezesek, az ikerrovátkákhoz mérten középértékben általában 
legtöbbször 2—39 extinkció volt észlelhető. A csillámok száma kevés; hatá- 
rozottan biotit van több; egyik-másik  biotit-lemezke egészen zöldes. 
A muszkovit-lemezkék ritkábbak. A zirkont színtelen, koptatott kristály- 
kákban észleltem. A kevés apatit-szem mind színtelen és gömbölyödött. 
Az augit-szemecskék nem pleochroosak, zöld színűek s átlag 449-os extink- 
ciót mutatnak. Néhány szemecske teljesen izotrop, halvány rózsaszínű gr á- 
nátot, kevés turmalint w sötétbarna, e — halvány barnássárga pleo- 
198 
