A TARIM-MEDENCE VIDÉKÉNEK HOMOKJAIRÓL 281 
zavaros, szürkés-feketés kvarcitszem is megfigyelhető. Az amfibol legtöbbje 
ismét zöld amfibol: c — sötét kékeszöld, ] c— sárgászöld, az extinkció 
209-nál kisebb. c :c — 16—199". Ezenkívül egy-két barna amfibol c — barna, 
hc— halványsárga, c:c— 12—179, nehány színtelen, vagy igen gyengén 
zöldes árnyalatú pleochroizmus nélküli 14—159-os extinkciót mutató akti- 
nolithszerű amfibol s végül egy szem c — ibolyaszínű, ] c sárgásbarna, 
c:c —11—129" amfibol is volt e homokban. Kalcit elég sűrűn fordul elő e 
homokban. Színtelen, gömbölyű apatitszemek is elég gyakoriak. A föld- 
pátok közül aránylag tiszta orthoklász, nehány szem mikroklin s 
kevés ikerrovátkás plagioklász egyaránt kimutatható. Némelyik plagiok- 
lász-szem az ikerrovátkákhoz mérten közel egyenesen olt ki; más szemek 
10—129-os extinkciót mutattak s törésmutatóik alapján az oligoklásznál jóval 
bázizosabbak. Az egyik plagioklasz kissé sárgászöld (esetleg epidotizálódott?) volt. 
A csillámok közül a muszkovit gyakoribb, mint a biotit. A megnetit 
szemecskéi koptatottak, egyiken az (111) forma még legalább nyomokban fel- 
ismerhető volt. A zirkon ismét színtelen, koptatott, kristálykákban észlel- 
hető; a legtöbb zirkon parányi, keskeny tűalakú színtelen zárványokat tartal- 
maz. Az epidot-szemek száma kicsi s mind jól kivehető pleochroizmust 
mutatnak halvány sárgászöld és igen halványsárga színekben. Kevés szem 
rózsaszínű, belsejében teljesen tisztán átlátszó gránát is észlelhető volt, 
A turmalin szemecskéi w — sötét zöldesbarna, c— halvány sárgásbarna 
pleochroizmust mutattak. Néhány szem sötét kékeszöld, pleochroizmus nélküli 
augit, 32—369 extinkcióval is van e homokban. A kevés rutil szemecske 
sárgás színű, kivehető pleochroizmussal: ec — barnássárga, w — narancssárga; 
köztük egy térdalakú rutil-iker is volt. Egy két színtelen, az erősebb 
hasadási irányhoz képest 30—329 extinkciót mutató, nem pleochroos dis- 
t he n-szemecske is akadt; a két hasadást jelző kettős vonalkázottság jól ész- 
lelhető rajtuk, törésmutatójuk a jodmethylen és monobromnaftaliné között, 
főzóna pozitív jellegű. Érdekes, hogy a disthen-szemek többé-kévésbbé szög- 
letesek, ami talán a hasadásukkal hozható összefüggésbe. Egy-két szürkés 
árnyalatú izotrop spinell-szemet. is kimutattam. Két staurolith-sze- 
mecskét is találtam, melyek jól észlelhető pleochroizmut mutatnak c — sötét 
narancssárga, ]c— halvány sárga; egyiken igen gyenge hasadási vonalkák 
mutatkoztak, ezekhez mérten a kioltás egyenes; az egyik szemen a pozitív 
karakter megállapítható volt. Végül még két szem, belsejükben fekete interpozi- 
ciókat tartalmazó andaluzit-szemet sikerült meghatároznom : a — rózsaszínű, 
La— színtelen, kettőstörés nagysága mérsékelt, főzóna negatív, maga, a szemecske 
is negatív karakterű, extinkció a hasadást jelző vonalkákhoz mérve egyenes. 
57. számú homok; 1901 január 30-án, Gobi- sivatag, Ana m- 
baruniula és Atjik-Kuduk közt. Gömbölyű, koptatott szemekből 
álló homok. A szemek átlag 0-1—0-2 mm nagyok. Aránylag nem nagy 
mennyiségű háromnál nagyobb fajsúlyú szemet tartalmaz. 
A színtelen, átlátszó kvarcszemeken kívül sok vörös és szürkés- 
fekete, sőt egészen fekete színű kvarcszem is konstatálható. Némely kvarcszem 
