A TARIN-MEDENCE VIDÉKÉNEK HOMOKJAIRÓL. 283 
Ha a megvizsgált tíz homokban meghatározott ásványokat összességükben 
vesszük szemügyre, azt tapasztaljuk, hogy a tanulmányozott homokok mind- 
egyikében a kristályos alaphegység jellemző ásványai uralkodnak. 
Nevezetesen a kvarcon kívül legnagyobb mennyiségben fordulnak elő az am- 
fibolok, még pedig a zöld amfibol- féleségek, a savanyúbb föld- 
pátok, továbbá a többnyire ikerlemezes kalcit-szemek és a legtöbb 
homokban a csillámok. Ezeken az ásványokon kívül azonban a kristályos 
alaphegységek más ásványai, sőt tipusos kontakt-metamorf és pneu- 
matolizisos eredetű jellemző ásványai — staurolith, rutil, disthen, 
andaluzit, szillimanit, korund, turmalin stb. — is résztvesznek kisebb-nagyobb 
mértékben egyik-másik homok alkotásában. 
Az egyes homokok nagyobb mennyiségének átvizsgálása természetesen 
tökéletesebb eredményre vezett volna. Hiszem azonban, hogy e — kevés 
mennyiségű — homokmintákból meghatározott ásványok is kétségtelenül azt 
bizonyítják, hogy e homokok ásványai túlnyomólag a kristá- 
lyos alaphegységekből származtak. 
x 
Igaz köszönettel tartozom Schafarzik Ferenc dr. műegyetemi tanár 
úrnak, kinek ajánlatára jutottam a vizsgálati anyaghoz s aki munkámat mind 
végig jóakaró érdeklődéssel kísérte. 
Budapest 1910 kir. József-műegyetem ásvány földtani intézete. 
GEOLÓGIAI ESEMÉNYEK. 
A) Országos mozgalom a kissármási földigáz ügyében. 
Alighogy elhangzott ScHAFARZIK FERENC dr. úrnak f. évi február 8-iki 
elnöki megnyitója, amelyben az erdélyrészi földigáz kérdésével is foglalkozott, 
csakhamar országos mozgalom indult meg a kissármási földigáz ügyében. 
Nevezetesen Budapest székesfőváros 1911 március 8-iki közgyűlésén 
FsrExr BÉLA dr. fölvetette a kérdést, hogy nem lesz-e felesleges az új köz- 
ponti gázgyár felépítése, ha Erdélyben olyan rengeteg mennyiségű természetes 
gáz van, mint amelyről a szakemberek komolyan beszélnek. 
HELTAI FEREnc dr., a budapesti gázművek igazgatója, azonnal megadta 
a választ, mondván, hogy ő már komolyan foglalkozott az erdélyi földigázzal, 
amely beláthatatlan perspektivát nyujt Magyarország egész iparára és közgaz- 
daságára. A. kissármási gázkútból 800,000—900,000 köbméter természetes gáz 
ömlik naponkint, tehát ötször annyi, mint amennyi Budapest világítására 
szükséges; s míg a budapesti gáz kalóriája csak 5200, addig a kissármási gáz 
