GEÓLOGIAI ESEMÉNYEK. 285 
Szápeczky GyuLra egyetemi tanár fejtegeti ezután a metángáz keletkezését, 
hevitőerejét és értékét. 
Dr. HELrar FERExc, a budapesti gázművek vezérigazgatója szót kér, hogy 
helyreigazítsa SzápEczkY egy tévedését. SzápmczkY azt mondotta, hogy Kis- 
sármáson az elömlő gáz értékemeghaladjaaszázezer koronát. 
Nem szereti, hogy ilyen tévedés hangzik el az értekezleten. Az elömlő gáz 
értéke alig több négyezer koronánál, mert az üzleti érték köbméteren- 
kint mindössze fél fillér. Mihelyt ennél nagyobb számot veszünk 
alapul, beletévedünk a mese világába. 
SzápEczkY GyuLaA sajnálja, hogy egy számot is mondott az előadásában. 
A félfilléres számítás azonban mindenesetre koldusnak való érték. 
Dr. CHorwxoxkr JEvő egyetemi tanár a metánkutatás eredményeit vázolja. 
Bevezetőjében elmondja, hogy a sármási gázkitörés alkalmával Magyarországon 
olyan ismeretlen volt a földigáz, mint manapság a szoknyanadrág. Kiemeli 
azután az ő működését a földigáz felfedezésében.! Szem előtt tartva azt, hogy 
nem csupán a kissármási kútról van szó, hanem a további kiaknázások min- 
den lehetőségéről, a földigáz száznegyven vaggon kőszenet képvisel fütőértékben 
és a szolgáltatóképessége egy évalattnégyszáztizenhat millió köb- 
méter gáznak felel meg. Tekintve azt a tervet, hogy a földigázt innen 
elvigyék, Budapestnek nyolcvan millió köbméter kell és így az egész 
Alföldetis ezzellehetne világítaniésfüteni, azonkívül Erdély- 
nek is marad vagy hatvan millió köbméter. Erdélynek szüksége van az állami 
támogatásra. Indítványozza, hogy az értekezlet forduljon az államhoz és a 
pénzügyi kormányhoz, segítsen ennek a földikincsnek a kiaknázásában, hogy 
1 Nem akarom CHOLNOKY tanár úr érdemeit kisebbíteni az erdélyrészi kuta- 
tások megindítása körül, sőt a Kálisókutatások hazánkban című ismer- 
tetésben érdemeit kellőképen ki is domborítottam, de ki kell jelentenem, hogy a 
kissármási földigáz felfedezéséhez CHOLNoKY tanár úrnak nem sok köze van. Hiszen 
CHOLNOKY tanár úr Kissármáson életében először akkor járt, amikor Lóczy tanár 
úr indítványára a pénzügyminisztérium leküldötte a kitörő gáz megvizsgálására. 
Ez pedig 1909 február 26-án volt. A kissármási gázforrás 1907. évi fölfedezésének 
történetét különben a Független Magyarország 1911 március 15-iki szá- 
mában a valóságnak megfelelően ismertettem. Ennyit az erdélyrészi földigázokról. 
Ami pedig a magyarországi földigázokat illeti, ezekről már PAZÁR ISTVÁN 
1906-ban: A Magyar Alföld természetes gázgyárai címen összefoglaló 
leírást adott a Magyar Mérnök- és Építész-Egylet Közlönyének VII—VIII. füzeté- 
ben; BauER GyuLA pedig Körösbányai földigázok címen a Bányászati 
és Kohászati Lapok 1906 ápr. 15-iki számában úgy a welsi, mint a hazai 
földigázokról olyan kimerítő tanulmányt tett közzé, hogy ebben már mindaz benne 
van, amit az újabban megjelenő magyar cikkek innen is, onnan is összeböngész- 
nek. Az Alföld földigázainak elemzésével pedig MuRAKözY, NURICSÁN és különösen 
PFEIFER IGNÁC vegyészeink már évtizedek óta foglalkozva, számos becses közleményt 
írtak hazánk földigáz-kincséről. Mindezeket az Uránia 1911 áprilisi számának 
161—172. oldalain: A földigáz jövője hazánkban címen részletesen fej- 
tegettem. PAPP KÁROLY dr. 
