GEOLÓGIAI ESEMÉNYEK. 291 
gázvonulatok ; némelyek szerint kilenc is van, de én a legkishitűbb, de 
igen hozzáértő tudóstól tudom, hogy hármat a leghatározottabban 
meg lehet állapítani. Az egyik földgázvonulat Sármástól délkeleti irányban 
Mezősámsond, Mezőradna és Marosvásárhelyig tart, előttük pedig Marosugrán, 
ahol legközelebb fúrni is fognak. Magának ennek az egy földgázvonulatnak 
körülbelül 30—37 km. a hossza. Igaz, hogy szinte rossz helyen kapták a 
gázt, mert igen messze van a fő vasuti vonaltól; mert el lehet jutni Sármásra 
vasúton is, azonban Kolozsvárról kocsin öt óra, ha pedig vasúton megy az 
ember, hat és fél óra, aminthogy egyáltalában a régi időkben az erdélyrészie- 
ket és a Székelyföldet így látták el vasutakkal az akkori kormányok. 
A másik fővonulat Dicsőszentmárton és Medgyes közt van, hossza majd- 
nem 22 km., a szélessége pedig 8—10 km. Itt évszázadok óta bugyog fel a 
gáz és roppant érdekes, — ha nem untatom a t. képviselőházat — hogy egy 
régi irónk, Kőváry László cErdélyföld ritkaságais címen 60 esztendővel ezelőtt 
egy könyvet írt, amelyben a következőket írja (olvassa): cA XVII. század 
közepén itt forrás kezdett felbugyogni — t. i. a báznai vagy magyarul felső- 
bajomi vidéket irja le — mely magának mintegy öles átmérőjű felszint alkot, 
szélét sóanyaggal fehéríté be és maga körül ölnyire a tenyészetet kiölte. 
A forrás vize itt, ami kifolyt, mivel zavaros és íz nélküli volt, a figyelmet 
elkerülte. Pár évtized mulva, 1762-ben — tehát 240 esztendővel ezelőtt — 
itten pásztorok nádból tüzet élesztének, a forrás vize lángra kapott és égett, 
mígnem a vidék csodájára kezdett járnis. Leirja azután, hogy a lángja minő 
színű, hogy a szesz három lángra fellobogott. 
Erdély természeti ritkaságairól ő írt először ; érdemes megemlíteni. Észre- 
vette ezt egy Wette György nevű szebeni gyógyszerész is, aki a németországi 
folyóiratokkal közölte, a híre bejárta Porosz-Lengyelországot és jöttek is a szá- 
zad végén oda tudósok kutatni, sajnos, még eddig nem megfelelő eredmény- 
nyel és haszonnal. Magyarsáros határában az úgynevezett cZugós részleten a 
pásztorok már évszázadok óta sütik a kukoricát a gáz lángjánál, amely szaba- 
don felbugyog a rét oldalain. Érdekes, hogy ezen a vidéken mintegy ötven 
helyen bugyog fel a gáz 10—12 község határában. 
A harmadik földgázvonulat, ahol már nemcsak földigáz van, hanem 
petróleum is, ez egyrészt Székelyudvarhely, Szejke-fürdő és Székelykeresztur 
tájékán; másrészt Sósmező, Zabola, Kovászna vidékén, szóval a külső kárpáti 
zóna területén van ugyanolyan viszonyok közt, mint a kelet-galiciai és román 
petróleum-zóna. Tudósok kétségtelenűl megállapították, hogy itt töméntelen 
földigáz van, elkezdve Székelyudvarhely és Szejke tájékán le Sósmezőig ; még 
petróleumforrások is vannak. 
Tehát bizonyos az, hogy ha a mélyen t. kormány . . . (Zaj.) 
Ernwsök (csenget) : Csendet kérek ! 
SÜMEGI VILMosS : . . . s különösen a t. pénzügyminiszter úr kellő áldozat- 
tól vissza nem riadva, semmit sem kimélve, rászánná magát arra, hogy minél 
sürgősebben mindezek a földigázkutak feltárassanak és mindazok a kincsek, 
amelyek a föld méhében lakoznak, hasznosíttassanak és értékesíttessenek, oly 
mérhetlen kincs birtokába jutunk, hogy abban a pillanatban nem kell Heltai 
