TÁRSULATI ÜGYE 301 
Papp KÁRoLY dr. elsőtitkár erre a következő jelentést terjeszti elő : 
cTisztelt Közgyűlés ! Alapszabályaink 20-ik paragrafusa szerint a titkár 
egyik kötelessége az, hogy a közgyűlésen a társulat működéséről jelentést ter- 
jesszen elő. Ezen kötelességnek megfelelően van szerencsém társulatunk műkö- 
dését a következőkben ismertetni. Elsősorban a szellemi munkálkodásról adok 
számot, másodsorban az anyagi állapotokat tárgyalom, s végül néhány szót 
elhunyt tagtársaink emlékének fogok szentelni. 
I A Magyarhoni Földtani Társulat szellemi munkás- 
sága egyrészt a szakülésekben, másrészt a Földtani Közlönyben tükröződik 
vissza. Ezért mindenekelőtt szaküléseinkről, majd ezután közlönyünkről szólok, 
kiegészítve ezeket a bizottsági munkálkodások és a tudományos kirándulások 
ismertetésével. 
a) A szakülések általános sorozata a régi, kipróbált ösvénye- 
ken haladt a múlt esztendőben is, azzal a különbséggel, hogy a régebben 
szokásos hét szakülés helyett az 1910-ik polgári évben 12 szakülést rendez- 
tünk. Ezen a 12 szakülésen 23 előadó 36 előadást tartott. Üléseinken úgy az 
ásványtan és a kőzettan, mint a földtan és a talajismeret tudománya köréből 
egyaránt hallottunk eredeti kutatásokat és változatos ismertetéseket. A legtöbb 
előadást, számszerint hatot, Lóczy LaJos úr, választmányi tag tartotta. Ezek 
közül a Bakony földtani szerkezetéről közölt sorozatos előadásai- 
ban először hozta nyilvánosságra évtizedes kutatásait. Szabadjon e helyütt is 
a titkárság köszönetét nyilvánítani Lóczy LaJos választmányi tag úrnak azért, 
hogy sajtó alatt levő korszakos munkájából első ízben a Magyarhoni Földtani 
Társulat szakülésein adott ízelítőt a szakköröknek. Lóczy LaJos után legtöbb 
előadással KoRmos Tivapag rendes tag szerepel, aki két előadást a polgárdi 
pliocén csontleletről, s kettőt hazánk pleisztocén faunájáról 
tartott, s ezenkívül bemutatta az általa fölfedezett tatai paleolit-telep 
ősemberi eszközeit is. Kogmos tagtárs után VENDL ALADÁR rendes tag követke- 
zik, aki három előadást tartott. Ezek közül kiválik a Tarim-medence 
homokjairól szóló tanulmánya; VExpe tagtársunk Ázsia sivatag homokjait 
legelőször vizsgálta meg a tudományos kőzettan módszereivel. Ennek a tanul- 
mánynak rendkívüli becsét a sivatag-kutatók bizonyára mihamarább méltányolni 
fogják. SCHAFARZIK FERENC elnök úr a számos hozzászóláson kívül két önálló 
előadással gazdagította üléseink tárgysorozatát, bemutatva Krassószörény 
vármegyének néhányismeretlenkőszénbányaterületét. Két 
előadást tartott TRErrz PÉTER választmányi tag az agrogeológia felada- 
tairól, ismertetve újabb tudományos kutatásait, amelyekkel már is osztatlan 
elismerést aratott európaszerte a szakkörökben. RÉrHLyY AxraL tagtársunk két 
előadásában az 1810. évi móri földrengést, s az 1908 februáriusi lajta- 
vidéki földrengést ismertette. Egy-egy előadással szerepel a lajstromban 
18 tagtársunk, és pedig 1. az ásványtan köréből: HuwEK Emir, aki a 
nadapi hematitot és epidotot ismertette, Lőw MáRrowx a nagybányai miargirit- 
ről, Maugirz BÉLA a ditrói kőzetalkotó ásványokról, ToBoRrrY ZOLTÁN pedig a 
hazai pirargiritekről értekezett; 2. a bányageológia köréből LázáR 
Vazur a biharmegyei Nagybáród széntelepeit; 3. a földtan köréből Gaár 
