302 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Isrvás az Ipoly jobbpartjának harmadkori képződményeit, Noszgx JENxö a 
nógrádvármegyei Karancs környékét, Vapász ELEMÉR a Középhegység dunán- 
inneni szigetrögeit, Kocu NáwxpokR Rudapest altalajviszonyait, PÁvax- VAJNA FERENC 
Erdély lösz-foltjait, Szápmczey Gwyura az Erdélyrészi Medence ÉNy-i részének 
viszonyait ismertette; 4. az őslénytan köréből Kapió OrrokáR bemutatta 
az újlóti pliocénhomokkőben talált Rhinoceros Mercki koponyát, míg SCHRÉTER 
Zorrásx azokat a pliocénkorú ősemlős csontokat ismertette, amiket a puszta- 
szentlőrinci téglavetőben a mult tavasszal fedezett föl; 5. a talajismeret 
köréből Dicesry Dezső a talajtápsó mennyiségének fiziológiai szerepléséről és 
SriGMonp FELEK az egységes kémiai talajvizsgálati módszerekről értekezett; s 
végül 6. általános geológiai irányú, igen tanulságos előadást tartott 
CHorwxoxy JENő a magyarországi posztglaciális klimaváltozásokról, LÁSZLó GÁBOR 
a svédországi tőzegtelepekről és Manos IMRE a Spitzbergák rideg szigetvilágáról. 
b) Társulatunk szellemi működésének másik útjelzője: a 
Földtani Közlöny hat kettős füzetben, 45 ívnyi terjedelemben 6 táblá- 
val és 58 ábrával élénkítve jelent meg. Több mint 30 munkatárs írt bele 
különféle értekezést és rövid közleményt, amelyeknek tárgyát jórészt már az 
előadások sorozatában említettem. Akad azonban benne számos olyan értekezés 
is, amelyet szerzője elő nem adott. Ilyen például boldogult Böcgn János tisz- 
teleti tagunknak a Krassószörényi Hegység alsókrétafaunájáról írt tanulmánya, 
amelyet TELEGvI Rorn Lagos választmányi tagunk volt szíves megfésülve ki- 
egészíteni és egyuttal az ő finom és előkelő irályával a német nyelvre is át- 
ültetni ; ilyen továbbá Zimányi KáRoLY választmányi tagnak a dognácskai piri- 
tekről írt munkája, amelyet a Magyar Tudományos Akadémia mult tavaszi 
ülésén terjesztett elő, s ezenkívül számos más értekezés is. Közleményeink 
sorában úgy elméleti mint gyakorlati irányú munkákat találunk. 
1. Az előbbiek közül ki kell emelnem TREirz PérERnek az agrogeológia 
feladatairól írott tanulmányát, amelyben a szerző évtizedes buvárlatai 
alapján körvonalozza az agrogeológia célját és hogy úgy mondjam: megszabja 
ennek az új ágnak a helyzetét a tudományok fáján. Érdekes kérdést vet föl 
HoxusirzgY HENRIK a pöstyéni hévforrások radioaktivitásának eredetéről írott 
cikkében. Mindakét munka iránt széles körökben érdeklődés támadt. Mult évi 
közlönyünk egyik tudományos gyöngye MauRirz BéÉLának a magyarországi 
kőzetalkotó ásványokról szóló értekezése. Mindezeknek a munkáknak a kiadá- 
sára SEMSEY ANDOR úr, tiszteleti tagunk 2340 koronát engedélyezett. 2. A gy a- 
korJ]lati irányú közlemények közül ki kell emelnem Pázrx MóR 
választmányi tagnak a szarvaskői Wehrlit-tömzsről írt értekezését, 
amely nagyon időszerű volt, amennyiben a hasonló titántartalmú vasércekről 
a stockholmi geológiai kongresszuson is sok vita folyt. Közlönyünkben jelent 
meg előszöra kissármási gázkút leírása. Mélyen tisztelt elnökünk rész- 
letesen ismertette, hogy az erdélyrészi mélyfúrásokat Lóczy LaJos és MÁry 
Sáspog urak javaslata alapján a magyar kormány 1908 tavaszán megindította, 
s hogy a kissármási fúrás váratlan gázkitörésével még a legvérmesebb geológust 
is meglepte. Ez a gázkút rémítő erejével lefőzte Burópa összes fúrásait, sőt a 
kitörő metán harsogása ma már Északamerikában is viszhangot kelt. Az erdély- 
