392 D. LÓCZY LAJOS 
Ezen árok lefolyó vizén szivárványszínekben játszik a vele leszivárgó 
petróleum. 
A Draganeasa körüli petróleumot tartalmazó rétegek az itt talált 
kövületek szerint (Congeria simplex BaRgBor, C. aff. rhomboidea Hönx., 
Cardium aff sgamusum DesH.) a pontusi emelethez tartoznak. 
Kampina felé visszatérőben a Provica völgyben még a Gura Dra- 
ganesti kutakhoz is ellátogattunk. Ezek a völgy megszorulásának jobb 
oldalán ott vannak, ahonnét már Magureni de szusz felső házait megpil- 
lanthatni. A lejtőn fölfelé több elhagyott akna van, melyek egyikében 
egy éjszaka alatt állítólag 150 veder (3000 kgr) petróleum gyűlt össze. 
Provica és Gura Draganesti közt a Draganeasa és Kampina közti cső- 
vezeték átvonulásának helye körül szarmata meszkőrétegek bukkannak 
fel a völgy fenekén és legalább 1 km hosszaságban kísérik a völgyet. 
A geológiai korukat a bennök levő kövületek (Tapes gregaria  PARTSCH, 
Ervilia podolica Ercnw.) határozottan megállapítják. E mészkövek a 
völgy talpa fölé nem nagy magasságig terjednek, a fölöttük fekvő homok 
és laza agyagos homokkőtelepekkel együtt egy lapos boltozatot képez- 
nek, melynek déli 25—30" hajlású szárnyában vannak a legutóbb említett 
petróleumkutak. Észak felé Gura Draganesti és Provica közt ezen kis 
boltozat északi szárnya hirtelen egy szűk szinklinálison át ismét a déli 
hajlású telepedésbe megy át, melynek területére Draganeasa petróleum- 
telepei esnek. Ugy látszik, hogy a szarmata rétegekhez kötött réteg- 
gyűrődés, amelyet a völgy fenekén egy szinklinális és egy antiklinális 
rétegfekvésben felismertem, Draganeasa körül a hegyháton már nem 
mutatkozik, amennyiben ott csupán déli hajlású rétegzést figyeltem meg. 
Az azonban kétségtelen, hogy a Gura-Draganesti boltozat a kampinai 
terrászfalon láthatóval összefügg, valamint, hogy az itteni szarmata 
mészkő a Poiana fölötti kőfejtők szarmata rétegeivel azonos." Ezt meg- 
erősíti az a körülmény is, hogy a rétegek csapása a Provica völgyben 
és Kampina körül azonos, 19£—20"/2h között változik. A szarmata réte- 
gek feküjében Provica és Poiana közt gipsz is előfordul; valószínű, 
hogy ez az őt bezáró agyagrétegekkel együtt a sósagyaghoz tartozik, 
amelyet Pirin C. D.?, valamint Paur C. M.? is, már a mélyebb neogén- 
korú mediterrán emeletbe soroznak. Provicától északra a Szultanu hegy 
déli lejtőjén a felső-krétakorú kárpáthomokkőnek egy vékony szalagját 
is kijelöli a romániai átnézeti geologíai térkép XVI. lapja. Nevezetes, 
hogy a petróleum források és kutak azon antiklinális boltozat déli szár- 
1 PinrnE C. D.: Über das Neogen-Becken nördliceh von Plojesci. Jahrb. der 
k. k. Geol. Reichsanstalt Wien, 1877. XXVII. 135. Il. 
2 PinpE C. D. i. h. 132—133. 1. 
3 PauL C. M. Verh. d. k. k. R. A. Wien, 1881. 93. 1. 
