A ROMÁNIAI PETRÓLEUM-TERÜLET ÉS AZ ERDÉLYRÉSZI MEDENCE, 393 
nyában fekszenek, mely a Szultanu hegytől délre Provica és Draganeasa 
körül nyujtja kelet-nyugati irányban Kampina felé tengelyét. Továbbá 
kiemelendő azon körülmény is, hogy a legbővebb és legjobb petróleumot 
szolgáltató kutak nem a völgy talpán, hanem a közbeeső Draganeasa 
hegyhát magaslatán voltak. Puturosu és Gura Draganeasa körül inkább 
kátrányos kutak vannak. Ha PauL, DRaGHICENU! és PItIDE nyomán a 
a doftana-telegai sótelepeket és az ezek csapásában tőlük nyugatra 
fekvő gipszes sós agyagot a mediterrán emeletbe tartozónak tekinthet- 
jük, úgy a Doftana, Kampina s Puturosu közti 19£—20h csapású anti- 
klinálisban a harmadkori, neogén rétegsorozatnak, mind a három eme- 
lete — mediterrán, szarmata pontusi — képviselve van. A petróleum 
kétségtelenül ezek legfelsőbbiíkében, a pontusi emeletben foglaltatik. 
E pontusi rétegek kevésbbé vannak megzavarva, mint a feküjökben levő 
szarmatamész és még inkább az ez alatti gipszes agyag. 
A Kampina körüli petróleumterületet más sok jeles geológus meg- 
látogatta. Ezek közül kiemelem a következő publikációkat: Cogvanp H. : 
Sur les gites de petrole de la Valachie. Bull. Soc. Geol. de France II. 
sér. t. XXIV. p. 5, et 552. ; CAPELLINI: Giacimenti petroleiferei di Valachia 
Mem. delVAcad. Bologna 1868 pag. 323.; FucHs E. et SARASIN: Notes 
sur les sources de petrole de Campina. Arch. bibl. Genf 1873; FoEr- 
TERLE: Über die Gegend zu Bukarest und der siebenbürg. Grenze. Verh. 
d. k. k. G. R. A. 1870., 209—210; Paun: Verh. d. k.k. G. R. A. 1881. 
p. 94—95; Trerze B.: Notizen über die Gegend zu Plojesci u. Campina. 
Jahrb. d. G. R. A. 1883. XXXIII. p. 380—395. 
Ezek közül CoguaAND, FOETTERLE, TrerzE és PauL munkáit vehet- 
tem figyelembe. Ezen kutatók közül egyik sem tanulmányozhatta a 
petróleumelőfordulás egész területét behatóan. Jegyzeteik konkrét geoló- 
giai adatokban épen nem bővelkedők és látogatásaik az egyes birtoko- 
sok területére szorítkoztak. 
Összefoglalva valamennyi adatot, ezekből kiviláglik, hogy Plojest- 
től É-ra a Déli-Kárpátok lejtőjén a neogén rétegek területén két petró- 
leumvonal van. Az első Baikoi, Kotoi és Kolibassi helyek kutjait fog- 
lalja magában, mindezek egy K—Ny-i csapásirányba esnek. II. Mintegy 
10—12 km-re ezektől É-ra Doftana, Kampina, Gura Draganeasi, Dra- 
ganasea és Puturosu petroleumkútjai egy második, 18—20 km hosszú- 
ságú petróleumvonulatot jelölnek meg. Mindkét helyen a petróleum a 
neogén pontusi emelet homok, agyagos homok- és agyag-rétegei közt 
fordul elő. Kampinától délre utazva világosan láttam, hogy a Kampina- 
boltozat déli szárnya Magureni helység táján 69-os déli dőléssel végző- 
1 DRAGHICENU: Erlüut. der geol. Übersiehtskarte d. Königr. Ruminien 
1: 800,000 Jahrb. d. k. k. g. R. A. XL, 1890; 417. I. 
