394 DI LÓCZY LAJOS 
dik és a pontusi rétegek csakhamar 109-os északi dőlésben hajlanak fel. 
A legfelsőbb rétegek Coteni Parosi, illetőleg Magureni de zsosz táján 
ismét 24—40" déli dőlésben látszanak és a hegység déli peremét szol- 
gáltatják a Plojest körüli síkságon. Bzen déli dőlésű rétegek között fek- 
szik Baikoi és Kolibasi petróleum vonala. Tapasztalataimhoz hozzávéve 
Coguawp, Paur, Trerze stb. közleményeit, kétségtelennek tartom, hogy 
Kampina körül jövedelmező petróleumtermelésre ked- 
vező terület kínálkozik. Tekintve azt, hogy rendszeres és ösz- 
szefüggő geológiai megfigyelések e vidékről nincsenek, sőt az eddigi kút- 
fúrások és pelróleummerítések is annyira nélkülözik a tervszerűséget, 
hogy egyenesen rablóművelésnek mondhatók, a petróleum előfordulások 
2 ri a 
ÉP slese Ve Cámpina 8 Ciob D 
Hernya kastélyés furdó 5 SSE 
MESSZE TV s40 
29. ábra. Kampina-környékének geológiai szelvénye. 
becséről és kiterjedéséről exakt alapon nyilatkoznom nem lehet. A lát- 
szat azonban a legjobb reményekkel kecsegtet. Különösen kedvező 
körülménynek mutatkozik az, hogy Kampina körül, valamint TIzTzE 
leírásai szerint a Baikoi-Kolibassi vonalon is, az eddigi petróleumterme- 
lés antiklinális boltozatok közelében, és pedig ezeknek déli meredekebb 
szárnyában helyezkedik el. A PauL-tól! felismert és közlött szabály, 
melynél fogva Galiciában a petróleum és ozokerit előfordulása a réteg- 
boltozatokhoz van kötve, tehát itt is érvényesül. Ugyancsak PAuL tapasz- 
talatai szerint bízvást az ajánlható, hogy az ezutáni kutatások a mos- 
tani fúrások közelében az ezektől délre fekvő 500—1000 m-nyi távolságú 
területen folytattassanak. 
A kampinai fúrás sikertelenségét ezen utóbbi szabály elleni vétség 
magyarázza. (29. ábra.) Ezen fúrás ugyanis a fürdő melletti 139 m mély- 
ségú aknától északra esik és így az ezen aknában megütött 25—40" fok- 
kal délnek hajló petróleumréteget csak magasabb szintben érhette el. 
Erre utalnak a fúrás petróleum-nyomai. Nyilvánvaló, hogy a 223 m 
1 PauL C. M.: Jahrb. G. R. A. 1881. XXXI. vol..138—139. p. 
