396 D: LÓCZY LAJOS 
zájuk legközelebb fekvő telkek — amelyek a Hernya-kastélytól kelet felé, 
a doftanai petróleumgyárhoz vezető kocsiúttól északra! fekszenek — 
kerültek a társaság birtokába. Hzt a területet mostani tapasztalataim 
alapján kitűnőnek mondhatom. Az említett útnak északi szélén készült 
el két év óta a II. számú fúrólyuk, mely állítólag három mélységi réteg- 
ből a 255., 313. és a 337. méterből adott kisebb mennyiségű olajat, miíg- 
nem a jelenlegi 342 méternyi fúrásvégről naponkint kétszer erős gáz- 
fejlődés kíséretében kiszökő, összesen másfél vaggon parafinos, de kén- 
hidrogéntól tiszta petróleumot szolgáltatott. A fúrási próbákat a 193 
métertől a fúrás aljáig átnézve, meggyőződtem, hogy a megjelölt mély- 
ségekben többé-kevésbbé finom homokból szállott fel a petróleum. 
A fúrólyukat négy izben láttam kiömlő állapotban. Miután ez alkalom- 
mal a Doftana völgyét is meglátogattam a sóbányákig, a kampinai 
petróleumterület geológiai viszonyairól is pontos ismereteket szerez- 
hettem. 
Kampina környékén az említett kocsiút, amely a Hernya-féle kas- 
télytól a petróleumfinomító-gyárhoz vezet, jelöli meg körülbelül azt a 
gyakorlatilag nagyjelentőségű vonalat, mely a délre 28—307-al dülő 
harmadkori rétegeket az észak felé 387-os hajlású rétegektől elválasztja. 
Ezen keletnyugati irányba csapó vonal tehát egy boltozatos rétegállás 
(antiklinális) tengelye. Általános tapasztalás valamennyi petróleumterü- 
leten, hogy az antiklinális vonalak mentén szolgáltatnak a fúrások leg- 
kisebb viszonylagos mélységből legtöbb olajat. Azok a kismélységű kutak 
és fúrólyukak, melyek a fürdőtelep körül és a Doftana völgyében, meg 
e két telepet összekötő vonal mentén újabban készültek, szintén homok- 
padokból szolgáltatják az olajat. Ezek a homokrétegek a Doftana balján 
feltárt szakadásban kibukkannak és csekély mennyiségben kiszivárgó 
petróleum-, paraffin-, meg aszfalt-tartalommal bírnak. Ott, hol a gyalog- 
ösvény egy pallón a Doftana patakon átvezet, merev homokkőben észak- 
nak hajló homokrétegek alatt szintén petróleum szivárog elő. Mindezen 
természetes petróleumfeltárások és felszini előfordulások csekély jelentő- 
ségűek a II. számú fúrólyuk 342 m mélységéből felszálló forráshoz 
képest. Minden valószínűség szerint az ennél magasabban fekvő petró- 
leumtelepek lencsés impregnációk, melyek a harmadkori rétegek maga- 
sabb szintjeibe, a mélyen fekvő eredeti földolaj-telepekből szálltak fel. 
A II. fúrólyuk nagyon közel fekszik az antiklinális tengelyhez és 
biztos mutatóul szolgál arra nézve, hogy az említett kocsiút közelében 
mélyesztessenek le a többi tervezett fúrólyukak is. 
Ezen nézetem értelmében tökéletesen helyeslem, hogy a II. számú 
1 A 27. ábrán Kampina alatt I., II. és a pontokkal jelzett fúrások között 
vivő NyYDNy—KÉK. irányú dülőút. 
