400 Dr LÓCZY LAJOS 
vonulatot és hogy mindezekben nem ugyanegy antiklinális redőnek 
egységes folytonosságú  végigterjedését látom, hanem megfigyeléseim 
alapján azt sejtem, hogy az antiklinális övek rövidebb, hosszabb, oly- 
kor dómszerűleg fölemelkedő redőkből állnak, amelyek egymás mellett 
kulisszák módjára helyezkednek el és szinklinális teknőkkel váltakoznak 
tengelyeik csapás irányában. Vagy másként mondva: az antiklinális 
boltozatok csapásirányban erősen hullámosak. 
BöckH Hucó dr. főiskolai tanár úr 1910. évi tanulmányaival! iga- 
zolta az antiklinálisokra vonatkozó megfigyeléseimet és kimutatta, hogy 
az Erdélyrészi Medencének Küküllő és Szamos közti részében még na- 
gyobb számmal vannak az antiklinális vonulatok, mint azt én orientáló 
utaimon sejtettem, továbbá fölismerni vélte, hogy a nagy folyóvölgyek 
közelében a vonulatok 5 formájú hajladozásokat is mutatnak. BöckH 
HuGóval 1910. évi október és november havában további fúrópontok 
kijelölése végett ismét beutazva a tőle és munkatársaitól a nyár folya- 
mán tüzetesebben bejárt területeket, nagy megelégedéssel tapasztaltam, 
hogy az antiklinálisok mentén mennyi természetes gázömlést találtak. 
Még nagyobb meglepetéssel szolgáltak a Böckm Húaó kollégámtól föl- 
fedezett meredek és zűrzavaros rélegállások, amelyekben hasonmását 
ismertem fel azoknak a sajátságos redőalakzatoknak, amelyekről MRAzEc 
szólt először, átdöfő redőknek (Plis diapirs; Durchspiessung) nevezve 
azokat. Romániában 1907-ben MRaAzrc vezetése mellett láttam őket elő- 
ször. Leírásuk azokban a nagyon becses tanulmányokban található meg, 
amelyeket MnRazgc a romániai kormány megbízásából 1903-ban és a 
következő években közzétett.? Ezekben a jelentésekben a romániai kárpát- 
alji neogén rétegek — amelyek régiója a kősótesteket és a földolaj- 
telepeket magában foglalja — jobban vannak megismertetve, mint vala- 
mennyi más európai petróleumvidékéi. Az átdöfő redőboltozatok olyan 
helyeken mutatkoznak, ahol az antiklinálisok a mélységben utóbb ható 
oldalnyomások következtében a lankásan hajló fedőrétegeket meredek 
rétegállással áttűzik, átbuknak, jóval fiatalabb rétegekkel kerülnek érint- 
kezésbe vagy izolált magvakként ülnek másnemű környezetben (a 31. 
ábra 1—3. rajzai). A nagysármási I. számú mélyfúrás rétegdőlései — 
1 BöckH H.—Bönm F.: Az erdélyi medence földgázt tartalmazó antiklinálisai- 
ról. Kiadja a magyar királyi pénzügyminisztérium, Budapest. 1911. 
2 Arbeiten der mit den Petroleum-Regionen betrauten Commission. Bukarest, 
1904. 1—104. oldal. 1 : 1.000,000 mértékű térképpel. A román kormány 25,000 frankot 
szavazott meg ezen munka előtanulmányainak támogatására. — MRazxc : Über die 
Bildung des rumünischen Petroleum; Compte Rendu du Congrés International du 
pétrole. Troisieme session Bucarest, 1907. 80—134. oldal. — MRgazzc: Les gisements 
du pétrole: LIndustrie du Petrole en Roumanie. Bucarest, 1910. 1—74. oldal. 
Az utolsó közlemény nemsokára magyarul is meg fog jelenni. 
