A ROMÁNIAI PETRÓLEUM-TERÜLET ÉS ENNEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA STB. 401 
amelyek fent színesek, 500 m mélység felé 457 hajlásúakká növeked- 
tek — a MnRazec szerinti átdöfő redő jelenlétét sejtetik. Romániában 
MRazec tanulmányai szerint a xdiapirs redők szomszédságában vannak 
a gazdag petróleumtelepek és pedig ott, ahol a redők likacsos (homok, 
agyagos, márgás homokkő) rétegekre borulnak reá. 
Ilyen ráfekvése van a sótestet tartalmazó mediterrán (vagy mező- 
ségi) rétegcsoportnak a daciai (felső pontusi) és a levantéi emeletre, Bajkoi 
31. ábra. Átdöfő redőboltozatok. 1—3. Az átdöfés keletkezésének magyarázata. 
4. A romániai Bajkoi-petróleumbánya szelvénye ; — s. mediterrán sósagyag (mező- 
ségi rétegek) ; sz szarmaciai rétegek; p pontusi rétegek; d daciai (felső pontusi) ; 
l levantei rétegek. 
petróleumbányáiban (a 31. ábra 4. rajza). A mediterrán rétegeken keresztül 
fúrták meg ott a pliocén emeletek laza homokjában raktározott petróleumot. 
iomániában MRgazrc megvilágításai szerint a mediterránkorú sófor- 
mációban — amely az erdélyrészi és máramarosi sós agyaggal, illetőleg a 
mezőségi rétegekkel tökéletesen azonos és egyidős képződmény — van a 
bitumenek szülőhelye. Általános tapasztalat, hogy a kősó, aszfalt és 
a földi gázok szorosan egybetartozó képződmények azokon a területeken, 
ahol nagyobb mennyiségben termelik a földolajat. A romániai mediterrán 
rétegekben a mieinknél is nagyobb számmal vannak sótestek. MRAZEG 
és TEISZEYRE W.! 57 sótestet sorolnak fel a Kárpátok romániai aljáról. 
1 Apergu géologigue s. 1]. formations saliféres et les gisements de sel en 
Roumanie: Moniteur des intérets petroliféres roumains 1902. 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. A 27 
