402 Dr: LÓCZY LAJOS 
Újabban mindinkább valószínűvé válik, hogy a romániai, sőt talán a 
galiciai bitumenek származási helye a mediterrán sóformációban van és 
a só keletkezésével kapcsolatos. Maguk a sótömegek nem tartalmaznak 
ugyan petróleumot, hanem csak földi gázt és kátrányos kiválásokat, a 
sótesteket körülvevő sóagyagban azonban már széltében vannak földolaj- 
nyomok. Hzek azonban az agyagos kőzetekben nem gyűlhettek össze 
nagy tömegekbe; nincs is a mediterrán rétegekben sehol jövedelmező 
termelés. A mediterrán sósagyaggal a diapir redőkben érintkező fiatalabb 
homokok és márgás rétegek, amelyekbe a földolaj diffuzió és az össze- 
ráncolás következtében eredőhelyéről átvándorolt, bőven tartalmazzák a 
földolajat. Ott, ahol régibb rétegek: oligocén homokkövek jöttek a rá- 
tolódás következtében érintkezésbe a mediterrán sóformációval — mint 
Bustenari gazdag, azonban most már kimerülőben levő petróleumbányái- 
ban — ezek az idősebb rétegek tartalmazzák az átmigrált petróleumot; 
Bustenarin egy elszakadt oligocénmagból termelik. MRazzc [L. szerint 
azok a petróleumforrások, amelyek a kárpáti homokkőnek, vagyis a 
paleogén (eocén, oligocén) flisnek övében vannak, szintén a miocén réte- 
gekből erednek és a szélesen reájuk boruló idősebb likacsos rétegekbe 
átmigrált utólagos bitumen felhalmozódásokból fakadnak.. A galiciai 
petróleumtelepek természetét ez a felfogás egészen új világításba helyezi. 
A keletgaliciai fölöttébb zavaros telepedést MRazsc magyarázatával 
jobban megérthetni, mint az osztrák geológusok leirásai és különösen a 
lengyel SzaJvocHa! professzor nem régen megjelent közleménye alapján, 
mely ellene szól ugyan MRazxc felfogásának, azonban a tektonikai váz- 
latban hasonló képet ad ahhoz, melyet MRgazzc nyujtott a déli Moldvai 
Kárpátokról, Tarlan, Sósmező, Putna vidékéről. 
A Kárpátok alján végignyuló sóformációt tekintve a bitumenek 
termőhelyéül, ebben azért nem gyülhetett össze nagyobb tömegekben és 
fészkekben a földolaj, mert a kőzetek ebben a vastag rétegkomplexus- 
ban túlnyomóan agyagok. Ezért csak földi gázokban bővelkedik a só- 
formáció, földolaj ellenben, termelhető mennyiségben, nincs benne fel- 
halmozva. Nyomokban azonban széltében tartalmazza a földolajat és a 
kátrányt a sós agyag, sőt a sótestek körül valóságos burokban helyezked- 
nek el ezek a nyómok. (Ölhof, Aureole). A sósagyag feküjében lévő meni- 
lites kovás palák, mint bitument termők, szintén a sóformációhoz tar- 
toznak, ekként ez az oligocéntől kezdve a szarmáciai emeletig terjed, 
tehát a felső oligocént és a neogent foglalja magában. Mívelésre alkal- 
mas földolaj felhalmozódások a rátolódott takarókban és az átdöfő 
redők mellett vannak. A Kárpátok összegyürődésével járó tektonikai 
1 Das Erdölvorkommen in Galicien im Lichte neuer Erfahrungen Petroleum 
VI. Jahrg. No. 10. Berlin—Wien 1911 3. old. 
