406 D: LÓCZY LAJOS 
nyomásnak tulajdonította. Szabályosnak tanítottam én is 30 éven keresz- 
tül műegyetemi és egyetemi katedráimon az Erdélyrészi Medencét és a 
sótestek domszerű felduzzadásait PosePpwy nyomán irtam le, aki a só- 
formációnak felbukkanását a sóknak tulajdonította." Egyébként azonban 
Torda vidékéről olyan redőt ír le, amely mai felfogásunk szerint egy 
átdöfő és ferdére hajolt diapir redőnek tipusát mutatja, amelynek mere- 
deken álló diszlokációs vonala mellett égő gázok és petróleum, meg 
aszfaltnyomok is mutatkoznak. Szól a Szászrégen, Marosvécs, Görgény- 
szentimre és Besztercze közötti rétegzavartságról is. 
Most az én első megüűgyeléseim, még inkább pedig az 1910. évi 
nyáron BöckH HuGcó főiskolai tanár úrnak és társainak gondos mun- 
kájából tudjuk, hogy a Mezőségen tehát a Medence közepén is az anti- 
klinális vonulatok párvonalas rajokban nyulnak végig a neogén rétegek- 
ben. Az sem lehet többé kétséges, hogy nem a sótestek okozták ezeket; 
hanem a Kárpátok gyürődését követő pliocénkorú ráncolás emelte fel 
átdöfő, vagy dómszerű boltozatokban a sótesteket. Legföljebb a sótestek- 
ben és azok közvetlen szomszédságában a sósagyagban is látható khao- 
tiíkus gyűrődéseket lehet a sótesteknek tulajdonítani. Azonban ezeket sem 
a tömegszaporulat nyomásának, hanem a kioldott só helyébe nyomuló 
földes anyagnak kell betudni és annak, hogy a merev sótömegek körül, 
mint valami idegen test körül, amelyet a mélységből magukkal ragad- 
tak, a plasztikus agyagrétegek összevissza gyüredeznek. A sótestek azon- 
ban mindig messzire elnyuló antiklinális tengelyeken vannak. Az 
elmondottak nyilvánvalóvá teszik, hogy a romániai neogénrétegek a 
Tatros folyótól a Dimbovicáig a sótömegeknek és a leggazdagabb peiro- 
leum területeknek régiójában hasonló fácieskifejlődést mutatnak, mint az 
erdélyrészi medence sót és földigázokat bőven tartalmazó rétegkom- 
plexuma. Az Erdélyi Medence antiklinális gyüredezettsége is homológ 
természetű a romániaival. Miután úgyszólván mindenütt törvényszerű- 
séggel van a petróleum a földi gázhoz és a sóhoz kötve, el nem fojt- 
ható gondolat minden okoskodó főben az, hogy ha a szomszédos romá- 
niai hasonnemű rétegek között a só, a földigáz? és a földolaj olyan bő- 
1 Studien aus dem Salinengebiet Siebenbürgens. Jahrbuch der k. k. Geol. 
Reichsanstalt. 17. köt. 502—5043. old. 
2 A romániai petróleumterületeken a földigáz több helyen kiömlik, Draga- 
reasán Dumbovica mollékén, Kolibason, Kampinán, Bustenarin, Baikojon nagy gáz- 
rezervoárokat csapoltak meg petróleumfurás közben és a kisüvöltő gáz áramlása 
több helyen megakasztotta a továbbfúrást. Andéasin Ramnicu Sarat közelében örök 
tüzek .focuri nestinsesv vannak (Coucou-Stavastescu N.: Sur le gaze naturelle, 
III. Congrés international du pétrole C. R.). A Buzeu völgyében pedig nagy never 
zetességüek az 50 km hosszan egy antiklinális mentén elhelyezkedő földigáz táp- 
lálta fortyogók (ferbatori), iszapvulkánok (Paklele miki si mari). Amazok Berka az 
