408 D: LÓCZY LAJOS 
ven megvannak, miért nincs eddig az Erdélyrészi Medencében a són és 
a földigázon kivül a földolaj is számottevő mennyiségben konstatálva? 
Vajjon nem a természetes feltárások hiánya és viszonylagos ala- 
csonysága-e az oka annak, hogy olyan kevés, sőt a medence közepén 
semmi nyoma sincs a földolaj szivárgásoknak? 
Az Erdélyi Medencében 100—150, legföljebb 200 m magasak a 
gerincek és tetők a völgyek talpa felett és a széles talpú Szamos— 
Maros—Kisküküllő- és Oltvölgye vastagon van alluviummal, meg a lan- 
kás hegyoldalak diluviális agyaggal elfödve. Meg nem bolygatott altalaj 
aránylag nem sok helyen kerül szembe. Ilyen régen feltárt és a leg- 
ujabb geológiai időben allúviummal és szubaerikus lerakodásokkal újra 
eltakart altalajban a petróleum és kátrány oxidálódott és elpárolgott. 
Romániában a nagy eséssel lesjető folyók mindenütt mélyítik völ- 
gyeiket, a völgyekből meredek hegyoldalak emelkednek 200— 300 méter 
viszonylagos magasságú mellékgerincekig. Ujabbkori lerakódás alig ta- 
karja az erősen árkolt térszint, amelyen az élénk denudáció a friss 
altalajt igen sok helyen feltárja. A termeszetes feltárások tehát Romá- 
niában sokkal kedvezőbbek a petróleum kiszivárgásokra, mint az Erdély- 
részi Medencében. 
Ujabban fiatal harmadkori rétegekben raktározott petróleumtelepe- 
ket sok helyen jövedelmező mivelés alá vettek. Az Apenninek északi 
lejtőjén (Emiliában), északi Japán nyugati partvidékén (Echigo) a 
Kaukázusban, Hátsóindiában, Jáván stb. fiatal harmadkori rétegek közt 
földigáz és kősó társaságában, vagy legalább erősen sós víz kiséretében 
nyiltak meg a földolajforrások. 
Elméletileg ép olyan nagy valószinűséggel kell a petróleum jelenlétére, 
mint a káliumsókra következtetnünk az elzártnak ismert Erdélyrészi Meden- 
cében. A petróleum hiányát az elegendően likacsos kőzetek hiánya, vagy 
a régen bekövetkezett elmállás, elpárolgás okozhatja. A káliumsók hiá- 
nyát pedig a régen végbement kioldás és kiáztatás idézhette elő. Amíg 
mélyfúrásokkal a medence több helyen a neogénrétegek fekvő köőzetéig 
utóbbiak  Policiori és Becsiu községek területén vannak (Teisseyre W. xDie 
Schlammvulkane von Berca Beciu; III. Congrés internat (du petrole Compte-rendu) 
Alkalmunk volt dr. Schulze geológus vezetése alatt Mrazec szives intézkedé- 
seivel a Buzeu völgybeli iszapvulkánokat meglátogatni. Alacsony nyergeken állító- 
lag meociai(?) rétegekből álló antiklinális boltozatokon vannak és kiterjedésükkel, 
valamint  számukkal a sziciliai alakulásokkal versenyeznek, ha ugyan azokat felül 
nem mulják. Én csak a Kaltanizetta város környékén levő iszapvulkánokat láttam 
Sziciliában. Ezek a romániaiaknál jóval kisebbszerűek. Nagy meglepetéssel láttuk, 
hogy ugyanannak az antiklinálisnak magasabb nyergein, amelyen az iszapvulkánok 
vannak, Bercan és Beciun fúrótornyok emelkednek. Tehát a földigázok és a fold- 
olaj nem zárják ki egymást. 
