A ROMÁNIAI PETRÓLEUM-TERÜLET ÉS AZ ERDÉLYRÉSZI MEDENCE. 415 
ményteljes vidékeinek tüzetes bányageológiai tanulmányozását is elha- 
tározza. 
Ide iktatom azt a véleményt, amelyet MRAzEc professzor úr az 
Erdélyrészi medencében közösen megtett kirándulásaink hatása alatt 
velünk közölt : 
c1. Az önöktől kinyomozott és olyan nagy pontossággal megjelölt 
redőzési vonalak az erdélyrészi medencében, miként azt önök nagyon 
jól fölismerték, átdöfő (diapir) redők. 2. Ennek a jelenségnek 
intenzitása azok után, amiket láttam, tüzetesebb feltárási munká- 
latok hiányában, általában véve meghatározhatatlan; azonban néhány 
ponton elég nagynak látszik. 3. Miként önök igen helyesen fölismerték, 
a redőmagok, sőt gyakran maga az egész boltozat, át vannak buktatva, 
az elsők hozzá áttolódtak. Az átbuktatást az antiklinálisokat elválasztó 
szinklinálisok asszimetrikus volta (Marosvölgy) is sejteti. 4. Az önöktől 
fölismert nyugati áthajlás, illetőleg áttolódás, mint valami reflektált 
jelenség, vagy .Phenoméene dappels tekinthető, amit vagy az 
erdélyrészi medence nyugaton való sülyedése, avagy nyugat felől ható 
alsó nyomás idézett elő. 5. Valamennyi tőlem látott esetben a redők 
magját a sóformáció (mezőségi rétegek) szolgáltatja; kutatásaim szerint 
ez Romániában — és valószínűleg Galiciában is — a földolajnak fő 
termőközete (anyakőzet). A sótestek, mint afféle cidegen testekv, lágy 
mezőségi rétegkomplexusban ékek gyanánt szerepelnek. 6. Az én eddigi 
tapasztalataim szerint a tiszta sóból álló sótestek folyékony szénhidrá- 
tokat nem tartalmaznak, gázneműekben azonban bővelkedhetnek. Ellen- 
ben a tisztátalan sótelepek, különösen pedig azok, amelyekben a só 
inkább cementként van jelen, a földolajnak gyakran valódi anyakőzetein 
lehetnek. Ilyennek látszik előttem a vizaknai eset. A szürke sófácies, ha 
benne vastagabb sókiválások hiányoznak, rendesen gazdag gáznemű szén- 
hidrátokban, vagy pedig gyönge földolajnyomokat tartalmaz. 7. A mun- 
kába veendő kutatások kétfélék: a) Olyanok, amelyek a szóbanforgó 
vidékek tektonikáját az esetleges telepek szempontjából megvilágítsák és 
amelyekkel egyszersmind földolaj-nyomokat is keresni kell. b) Mélységi 
kutatások. Az első vizsgálati feladatokra a célhoz és körülményekhez 
mért, kézzel mélyesztett aknák és fúrások; a másodikhoz természetesen 
mélyfúrások alkalmazandók. 8. Akármilyen természetűek legyenek is a 
kutatások, ezek a sótestek alámerülésén és azoknak oldalain történjenek. 
Lehetőleg az áthajló és áttolódási oldalak választandók a kutatások 
helyéül. Ahol nagyobb mertékű áttolódások vannak, a mélykutatások a 
sótest peremét is áttűzhetik. Föl nem tárt boltozatokban és pedig ezek- 
nek legmagasabb pontjain is történhetnek esetleg fúrások, hogy a só- 
formációban magában is kutassák.v 
Újabb időben a tektonikai föltevések új irányba terelődtek. BERTRAND 
