416 D: LÓCZY LAJOS 
M., ScHaRpT H. LuGEown voltak az elsők, akik az Alpok tektonikáját 
nagy áttolódásokkal, messziről egymásra tolt fácieszekkel kezdték magya- 
rázni. Az áttolt rögtakarók teoriáját UHuic V.! alkalmazta 
a Kárpátokra. UHuiG a Kárpátok flis-régiójában két nagy áttolódási 
takarót, a szubbeszkidi és a beszkidi takarót jelölte meg. Az első a 
Szudétek autochton tömegére és a morva-galiciai neogénre nagy szélesség- 
ben ráborul, a második pedig a Szubbeszkid takarón ül. A Magas Tátra 
és a Kárpátok kristályos magjai a pienini és a magas meg a szubtátrai 
takarók következnek egymásra; végre a Magyar középhegység takarója, 
mint legifjabb, az utóbbiakat lepi el. 
A romániai geológusok MRAzEc éc MUNTEANU-MuRGoci a keleti és 
déli Kárpátokban UHLIG elméletével megegyezőleg szintén két takarót 
tételeznek föl a flis övben: a szubkárpáti oligocén-eocén takarót és ezen 
az uzi takarót, amelyre a Cozia gneisz takarója borulna reá. MRAZEC, 
PoPESZKU VOITEST, és REINHARDT elmélete szerint a Cozia gneisz nemcsak a 
Fogaras-hegység kristályos paláinak, hanem a Bucses körüli flisnek is 
takarója. Mgazzc? azt véli, hogy az erdélyi medence neogén rétegei a 
Cozia gneiszon ülnek. 
Nem itt van a helye, hogy ezeket a magasröptű elméleteket, ame- 
lyekkel romániai kollegáink a Kárpátok szövevényes szerkezetét magya- 
rázni törekednek, tüzetesen bírálgassuk. 
Az elméletek újak és bizonyos, hogy sok tévedés rejlik bennük ; 
mindazonáltal nagyon figyelemreméltók, mert új világításban vizsgálják 
hegyeink tektonikáját és bizonyára előbb vezetnek bennünket a valóság 
megismeréséhez, mint az eddigi tektonikai szemlélődések. 
A messzebbről jött takarók és áttolódások elmélete a gyakorlati 
geológiában gyümölcsöző volt. Fiatalabb képződményeknek idősebb réteg- 
csoportokkal, sőt kristályos tömegekkel való eltakarásának fölismerése 
Sziléziában, Galiciában és Romániában máris nem egy sikeres kutatás- 
hoz vezetett. 
Ezen elméletek hatása alatt tartom szükségesnek, hogy az Erdély- 
részi Medence neogén és paleogén rétegei az alaphegységig keresztül- 
fúrassanak, megtudandó, hogy mi van a medence rétegei alatt. 
A sóstestek és környékük khaotikus gyüredezettsége mindezideig 
nincs megfejtve, nemcsak az Erdélyrészi medencében, hanem másutt sem. 
Még az északnémetországi kálisótelepek tüzetesen ismert tektonikája sem 
adott teljesen elfogadható magyarázatot a sóban levő ráncolódások ere- 
detéről. Pedig gyakorlatilag is fontos az, hogy az Erdélyrészi medence 
1 Über die Tektonik der Karpathen; Sitzungsberichte der Akad. der Wiss. 
in Wien, Math. naturw. Klasse Bd. CXVI. 1907. 873 (3), 982 (112). 
2 Les gisements de pétrole, 79. oldal. 
