A ROMÁNIAI PETROLEUM-TERÜLET ÉS AZ ERDÉLYRÉSZI MEDENCE. 419 
2. Az erdélyrészi sótestek kerületén kisebb aknákkal (40—50 m) 
és kézi fúrásokkal vizsgáltassék a sódómok köpenye. Az aknák az anti- 
klinális tengelyben és arra merőlegesen helyezendők el. 
3. A fúrásokat és aknázást folyvást geológiai felügyelet alatt kell 
tartani. A kirendeltség mérnökei annyira el vannak halmozva igazgatási 
teendőkkel, hogy lehetetlenség nekik a kutatásokat rendszeresen figye- 
lemmel kísérni. Óhajtandó volna, hogy még egy fúrótechnikában járatos, 
geológiai képzettségű egyén alkalmaztatnék a kirendeltségen, akinek 
kizárólag a kutatás próbáinak vizsgálata és a fúrások geológiai adatai- 
nak számontartása volna a feladata. 
4. A káliumsó, valamint a földolaj-telepek megfúrásánál nagy 
veszélye van annak, hogy vízzel teli réteget ér útjában a fúrás, amelyet 
el nem zárva, a további fúrásnál a káliumsó-telep kioldódik, azaz azt 
átfúrják, anélkül, hogy tudomást vennének a jelenlétéről. A víznek be- 
nyomulása a petróleumtelepek fölé pedig a már meglelt földolaj kiemel- 
kedését lehetetlenné teszi, vagyis az eredményt meghiusítja. A petróleum- 
kutatás a vízzel való elfullasztás veszélyével különösen Romániában 
nehezen küzd. Ezért is szeretik ott a fúrótornyokat a hegyoldalakra és 
a magas hegyekre helyezni, ahol a völgy talajvizei nem veszélyeztetik a 
fúrásokat. A vízelzárás kérdése nagy tapasztalású fúrótechnikus figyelmét 
igényli. Nagyon nyomatékosan ajánlom a pénzügyminiszter úrnak, hogy 
kérjen föl a fúrások irányításában tanácsadásra egy nagytapasztalású te- 
kintélyt. Látogatásának célja az volna, hogy megismerje az erdélyrészi 
medencének a fúrásokból előkerülő rétegpróbáit, a talajvíznek és a mé- 
lyebb viíztartóknak természetét és mozgását. 
5. A jelentkező gázoknak nagyobb mennyiségben való elemzé- 
sét is szükségesnek tartom, annak nyomozására, hogy a gázok nem 
tartalmaznak-e benzin- vagy kátránynyomokat, amiből a petróleumra 
lehet reménykedni. A kissármási gázömlést is nagyobb tömegben a hely- 
színén kellene elemezni. Ennek a kihasználatlan kincsnek legyen meg 
legalább az a haszna, hogy a tudománynak szolgáljon adatokkal. A kis- 
sármási gázkutat el kellene látni a kiömlést, hőmérsékletet és levegő- 
nyomást regisztráló műszerekkel. 
6. Javasolom továbbá a magas pénzügyminisztériumnak, hogy a 
következő évben a Kárpátok gyűrűjére és az Északkeleti Kárpátok aljára 
is terjessze ki a bányageológiai vizsgálatokat, hogy ott az újabb tapasz- 
talatok világossága mellett a petróleumkutatás újra megkezdődhessék. 
Ezen jelentéísem befejeztével még csak azt kivánom, vajha a tudo- 
mányos kutatások útmutatása mellett hazánk mielőbb kihasználhatná a 
Kárpátok kincseit: a földi gázt, petróleumot s a kálisót. 
Kelt Budapesten, 1911 május hó 12-én. 
281 
