430 Dr VITÁLIS ISTVÁN 
Ki ne venné észre LÖRENTHEY dr. úr 1905. és 1909. évi megnyilatkozásai 
között a változást; 1905-ben a Balaton mellékéről általa felsorolt réte- 
gek alapján a magyrországi pannoniai emelet egyes rétegeinek egymás- 
hoz való viszonyával tisztában vagyunk;! 1909-ben még a végérvényes 
itélet megkockáztatását is csak akkor lehet megtenni, ha Magyarország 
egész pannoniai képződménye fel lesz dolgozva monografikusan. 1905-ben az 
ő adatai után már csak helyi eltérésekkel gazdagodhat a felsőpannoniai 
emeletre vonatkozó ismeret, 1909-ben annak egyik szintjéről, a Congeria rhom- 
boidea-szintről, nem lehet egyelőre dönteni. 
Látni való tehát, hogy immár LöRENTHEY dr. úr is elismeri, hogy az 
ú. n. Congeria rhomboidea szinttel korántsem vagyunk egészen tisztában. Hogy 
a kérdés tisztázása nem könnyű, magam is tudom. Sőt teljesen osztom LÖREN- 
THEY dr. úr válaszcikkének azt az utasítását is, hogy e kérdés tisztázásához is 
lelkiismeretesen gyűjteni kell a helyi viszonyokra vonatkozó adatokat,. Hiszen 
épen a helyi viszonyokra vonatkozó adatok lelkiismeretes 
gyűjtése alapján mutathattam ki, 1. hogy azoknak a képződményeknek 
egy része, amelyeket LŐRENTHEY dr. úr a Congeria rhomboidea-szinthez tartozók- 
nak vett balatoni munkájában, a Congeria triangularis és C. balatonica tömeges 
föllépésével jellemzett rétegcsoportnak csak faciese (tihanyi Fehérpart felső 
része), 2. más része pedig, az a része t. i., amelyet LŐRENTHEY dr. úr válasz- 
cikkében wédesvizi rész; -nek nevez, már levantei (nagyvázsonyi csillámos márga. 
Az 1. pont alatt felemlített állításomat felesleges most már bizonyí- 
tanom, hiszen a tihanyi Fehérpart felső részéről LŐRENTHEYx dr. úr is elismerte 
újabb adatai alapján, hogy azt tévesen vette 1905-ben a congeria rhomboidea 
színt facieséhez, minthogy az tényleg a balatonicas-szint faciese. Ezen a tapasz- 
talati tényen tárgyi szempontból mitsem változtat az a körülmény, 
hogy LÖRENTHEY dr. urat a ckülső hasonlóság, tévesztette meg, vagy cbizo- 
nyos faunabeli jelleg; vagy rHALaAvÁáTs nyomas, vagy épen mind a három indok 
együttesen. Első cikkében aA tihanyi Fehérpart pannoniai rétegeiről?, a ckülső 
hasonlóságot, említette fel LŐPENTHEY dr. úr tévedésének mentségére. Erre én 
c Észrevételek etc.5 c. cikkemben azt jegyeztem meg, hogy a külső hasonlóság 
alapján könnyen tévedhetett LÖRENTHEY dr. úr, hiszen még azon az alapon is 
tévedt volna, ha az cunióss-réteggel kapcsolatosan tett, azt az állítását vette 
volna alapul, hogy ecfölfelé haladva mindinkább szaporodnak azok az alakok, 
melyek a felső Congeria rhomboidea jellemezte szintben lesznek uralkodóvás. 
LőRENrHEY dr. úr válaszcikkében ezen állításának eténys,-voltáról akar engem 
1 S hogy valóban így vélekedett LŐRENTHEY dr. úr még 1906-ban is, kitűnik 
akadémiai székfoglaló értekezéséből, amelynek mindjárt az elején (a 3. kikezdésben) 
azt írta: 
cA legújabban, 19"5-ben megjelent sAdatok a balatonmelléki pannoniai korú 
rétegek faunájához és szíratigrafiai helyzetéhez, című munkámban 31 lelethely 
69 rétegének faunúját ismertetem meg s egyúttal megállapítom a magyar- 
országi pannoniai képződményeknek sztratigrafiáját. Matb. 
és Természettud. Értesítő. XXIV. k. 298. I. 
