BALATONVIDÉKI PLIOCÉN ÉS PLEISZTOCÉNKORÚ KÉPZŐDMÉNYEK SZTRATIGRAFIÁJA. 431 
cmegnyugtatnis azáltal, hogy külön is fölsorolja w—c és d—j betűk alatt 
azokat az alakokat, amely utóbbiakról maga LÖRENTHEY dr. úr is azt írja, 
hogy azokat ceddig kizárólag a Congeria rhomboidea-szintbőls ismerte ! 
Ha azokra a rétegekre, amelyekből a LÖRENTHEY dr. úr által válaszcik- 
kében külön is felsorolt alakok előkerültek, Congeriu rhomboidea tartalmú 
réteg települne, helyes volna LőRENTHEY dr. úrnak az az értelmezése, hogy 
fölfelé haladva mindinkább szaporodnak azok az alakok, melyek a felső Con- 
geria rhomboidea szintben lesznek uralkodóvás, minthogy azonban a tapasz- 
talati tény az, hogy azokra a rétegekre, amelyek az d4—j alatt felsorolt 
édesvizűbb jellegű faunát tartalmazzák, megint csak olyan réteg követ- 
kezik a fedőbenis amely tele van Congeria balatonica- 
val. ennek a xcbizonyos faunabeli jellegnek, csakis az a helyes magyarázata, 
amelyet 1908-ban, első cikkem befejező részében következőképen fejeztem ki: 
ca Congeria triangularis és a C. balatonica tömeges fellépésével jellemzett ha- 
talmas rétegkomplexus felső részén belül észlelhető fauna módosulás a fön- 
tiek szerint nem magasabb (t. i. az ú. n. Congeria rhomboide-a) szintre utal, 
hanem csak facies változásra, t. i. egy viszonylagosan édesebb vizű idő- 
szakaszra a pliocénkorszak azon lerakódásain belül, amelyet a Congeria trian- 
gularis és C. balatonica tömeges föllépése jellemezs. cAz elegyes víznek ezen 
édesebb vizű időszakaszában természetesen a fauna is módosul a megváltozott 
természeti viszonyoknak megfelelően. 
Ehhez a magyarázatomhoz nines semmi hozzátenni valóm, legfeljebb 
örömömet jelezhetem a felett, hogy LŐRENTHEY dr. úr az 4—j alatt felsorolt 
alakokkal megerősítette idézett értelmezésemet, mert hiszen azok az alakok 
valóban viszonylagosan édesebb vízre vallanak s tényleg a Congeria triangu- 
laris és C. balatonica tömeges föllépésével jellemzett szinthez tartozó rétegekből 
kerültek elő. 
Hogy a LÖRENTHEY dr. úr által a Congeria rhomboidea-szinthez vett rétegek 
egy része, az a része t. i., a melyben az a— alatt felsorolt fauna lelte sírját, 
csak fáciese a Congeria triangularis és C. balatonica jellemezte rétegesoport- 
nak, a Fehérpartra vonatkozólag immár kétségtelen úgy, hogy áttérhetek ezek- 
után a 2. pont alatt említett azon képződményekre, amelyeket LŐRENTHEY dr. 
úr válaszcikkében védesvízi részs-nek nevez és amely szerinte szintén a Con- 
geria rhomboidea szinthez tartozik, szerintem pedig már levantei. 
Nagyvázsony, Leányfalu, Mencshely, Vigánt, Petend, Kapolcs, Pula és 
Öcs környékén régóta ismeretes egy meszes képződmény: meszes homok, 
agyag, márga, mésztufa, édesvízi mészkő, amelynek geológiai korára nézve 
nagyon eltérők a nézetek. STACHE és más régibb szerző (Böckn J.) a szerint a pontusi 
vagy pannóniai rétegek legmélyebb része, az újabb szerzők s köztük LŐREN- 
THEY dr. úr szerint is viszont a pontusi vagy pannóniai rétegek felsőbb részé- 
hez veendők, mint aédesvízi fácieso. Meg kell azonban mindjárt jegyeznem, 
hogy az védesvízi fácieso alatt közettanilag nem egészen ugyanazt értik a 
szerzők. Így a két legújabb szerző közül Haravárs 1. szenes rétegek közé fog- 
lalt agyagos és homokos rétegeket, (Kenese, Fancséroldal. Balatonfőkajár), 
2. mésztufát és 3. édesvízi meszet ért, a Congeria rhomboidea szinthez vcít 
