438 GEOLÓGIAI ESEMÉNYEK. 
e) A magyar királyi állami vasgyárak központi igaz- 
gatósága (Budapest, X., kőbányai-út 21.) budapesti, diósgyőri,  vajda- 
hunyadi, zólyombrezói és kudsiri telepeinek gyártmányait állította ki. Ezek 
közül bennünket közelebbről a vajdahunyadi m. kir. Vasgyár vas- 
ércei és vaskövei érdekelnek. A 67—87. sz. alatt közönséges 
barna vasérc, mangándús kékérc, világos és sötétszürke pátvasérc vannak 
kiállítva; igen érdekes volt a barna- és pátvasérc átmenete, továbbá a réteges 
barnavasérc a keleti feltárásokból; a veres szinű lugzott barna vasérc, az 
aranyosi mangános érc; a Szukováthy-táró rostos vascsilláma. a nyiresfalvai 
mágnesvasérc s végül a ruszkatői vaskövek. 
B) Elismerés a magyar királyi Földtani Intézet 
működéséről. 
A képviselőház máj. 2-iki ülésén HERczEGH SÁNDOR igen elismerő sza- 
vakkal nyilatkozott a m. kir. Földtani Intézetről, amiként ezt az aOrszág- 
gyülési Értesitő, 145. országos ülésének jegyzőkönyvében olvassuk. 
cÜlés 1911 május hó 2-án kedden, BERzEvrczy ALBERT elnöklete 
alatt; a kormány részéről jelen vannak: Lukács LászLó, gróf SERÉNYI BÉLA, 
gróf Zrcny JÁNos, SZÉKELY FERENC miniszterek. 
HExRczEG SánpoR: Földtani intézetünk támogatására a minisz- 
ter úr által beállított 10090-nyi költségtöbbletet szintén örömmel 
üdvözlöm, mert hiszen ez egy nagyon jól sikerült, nagy hord- 
erejű és jól bevált intézményünk. Ennél is az a kérésem, hogy 
méltóztassék minél népszerűbbé tenni, mert különösen igen nagy horderejű 
dolgot lehetne csinálni a künn működő kataszteri biztosokkal, a talajviszo- 
nyokról szóló munkálatokat összeszedve; grafikus módon minden község talaj- 
rétegmintákat összeállítva táblázatot készítsen, hogy tudja a polgárság azt, 
hogy mely növény termelésével miféle anyagait veszi ki a földnek és hogy 
az istállótrágyán kívül milyen műtrágyával pótolhatja a földnek ez elhasz- 
nált anyagait. Talán leghelyesebb volna, ha a vándortanítók vennék kezükbe 
az így összeállított grafikus kimutatásokat és ezek alapján magyaráznák meg 
a gazdaközönségnek, hogy mely növény termelésével miféle tápanyagot vesz 
ki a földből és milyen műtrágyával mikép pótolhatja azt többtermése érdeké- 
ben. Végül felhívom a miniszter úr figyelmét az artézi kutakra. Az 
artézi kutak kérdése az Alföld vidékein valóságos életkérdés. Ma az artézi 
kutak tekintetében a legtöbb helyen oly pocsékoló, rend- 
szertelen állapotok vannak, hogy már a községek igen súlyos 
megterbheltetésével felállított artézi kutaknak vízkiadó ereje is 
nagyon sok helyen csökken. Amíg azelőtt másfél méterre is fel- 
ugrott a földből kitörő víz, ma már 60—80—100,000 K költségbefektetés után 
mind lejebb és lejebb, négy-öt lépcsővel mélyebben kell ásni a földet és még 
így is folyton kevesebb és kevesebb vizet lehet kapni. Kivánatos volna tehát 
e nagy horderejű kérdésnek valamely praktikusabb rendszer és beosztás sze- 
rinti rendezése. A földtani intézet tanácsa alapján a földmívelésügyi minisz- 
