442 TÁRSULATI ÜGYEK. 
a m. k. Földtani Intézet az új reambuláció alapján a budapesti térképeket ki fogja 
adni. Erre a célra az elhangzott fontos adatok igen becsesek lesznek. 
A második előadó PÁvAaY-VAJNA FERENC dr. rendes tag volt, aki a Maros-völgy 
kialakulásának történetéről és a piski—lippai szakasz harmadkori és diluviális üle- 
dékek geológiájáról értekezett. 
Az előadó a Magyarhoni Földtani Társulat megbízásából a SzaBó JÓZSEF 
emlékalapból kapott 400 koronányi segéllyel tanulmányozta a Maros 
völgyét. Vizsgálatait még nem zárta le, de azért az eddigi adatok alapján is ki- 
mondhatja, hogy a Maros völgyének szakasza Piski és Lippa között eróziós, víz 
által kivájt völgy. A pliocén végén jobbra-balra lefutó patakok vágták át az Alföld 
és erdélyi medence közötti szorosokat s a Maros a negyedkor legelején kialakulva 
a pleisztozén első felében már terrászokat hagyva hátra, folyt keresztül a Déva, 
Zám, Kaprióra, Batma és Lippa közelében levő szorosokon. Az előadó ezzel, az 
újabb megfigyelőkkel szemben, Lóczy LaJsos-nak régi tapasztalatai mellett tör 
pálcát a Maros mentén mindenütt észlelhető holocén és felső meg alsó pleisztocén 
terrászok alapján. Alkalmazza több helyen Lóczy-nak a folyóvízmedrek kialakulá- 
sára vonatkozó törvényét és továbbmenőleg kiegészíti azt, példák alapján. , 
A Marosnak ennek a szakasza mentéről tipusos löszt és fényes sivatagi ka- 
vicsokat mutatott be több helyről, amelyek Erdély pliocén és pleisztocén korú 
száraz éghajlatára engednek következtetést. 
Az előadó kijelenti végül, hogy az Erdélyre most olyan nagy fontosságú 
mediterrán tengernek a Maros mentén nem volt csatlakozása az Alföld felé, mert 
üledékeinek Déva alatt, iódarabon nem akadt sehol sem a nyomára. 
Elnöklő ScCHAFARZIK tanár PÁvAY-VAJNaA FERENC előadóhoz kérdést intéz: 
vajjon mikép fügnek össze a kimutatott terraszok azzal a két nagy törmelékkúppal, 
amely egyrészt a Marostól délre, másrészt északra terül el, s csaknem a Tisza sík- 
ságáig húzódik. 
Erre a kérdésre PÁvAY-VAJNA FERENC nem felelhet, mert az említett törme- 
lékkúpokon még nem járt. 
Lóczy LaJos választmányi tag kér erre szót. Kijelenti, hogy neki PÁvAY-VAJNA 
tagtárs előadása jobban tetszett, mint a nemrég hállott SAvickYx-féle magyarázat, 
aki tévesen a pontusi időre tette a Maros kialakulását. A Maros törmelék kúpjait 
illetőleg, a lippai szoros granitjához hozzásimul egy éles terrasz, amely gyönyö- 
rűen kifejlődve egész Újaradig követhető. Több terrasz van itt egymás alatt, 
amelyek kavicstelenei Temesvárig húzódnak. Ha ezt terrasznak akarjuk föltüntetni, 
úgy óriási törmelékkúp gyanánt kell felfogni. A kavicstelepek anyagát patak medrek 
adják, s nem a Maros. Koruk talán a Belvedere kavicstelepeivel egykorú, mert 
bennük Mastodon-fogakat találtak. Egy másik törmelékkúp is van itt, mely ha úgy 
tetszik: a Maros déltája. Ajánlja az előadónak, hogy a Maros mellékvölgyeit is 
látogassa meg, mert itt igen érdekes dolgokat fog találni; pl. a Berzovai patak 
nem ott vágódott be, ahol a kavicsmeder volt, hanem mellette. 
PÁvAY-VAJNA FERENC igen köszöni a szíves útbaigazításokat, s ha lesz módja 
hozzá, a mellékvölgyeket is tanulmányozni fogja. 
SCHAFARZIK elnök fölemlíti, hogy a Pojána Ruszkában 500—600 m magas- 
ságban, Gyalár körül is vannak kavicsok, amiket pliocénnek tekint. Ajánlja ezen 
magasfekvésű kavics-telepeket is a figyelmébe, amelyek azért is igen érdekesek, 
mert látszólag sík területeket alkotnak, a valóságban azonban mégis lejtenek. Ezen 
kavicstelepek fölött van. az oláhok egyetlen kultúr-talaja. 
PáurY MóR dr. választmányi tag az Aranyi-hegy mögött több szintájban talált 
kavicstelepet egész 500—600 m magasságig; ezek valószínűleg pliocén kavicsok. 
