BIZOTTSÁGI ÜGYEK. 465 
irodalmi adatok szerint. El lett határozva, hogy a barlangok kijelölése az 1 : 750,000 
méretű térképen történjék, mely térképről azután sokszorosításra egy kisebb méretű 
(1: 1.000,000 vagy 1:900,000) másolat készítendő. Ott azután, ahol a barlangok 
nagyon sűrűn fordulnak elő, arról a vidékről a szövegben egy nagyobb méretű tér- 
képvázlat mellékelendő. Egyik-másik barlangleiráshoz még alaprajz és fénykép is 
csatolandó. E határozat értelmében a megbizottak munkához látva mindenekelőtt 
a hazai barlangok összeirását és az irodalom összeállítását végezték el. A barlan- 
gok vidékek szerint vannak csoportosítva, az irodalom pedig kronológiai sorrend- 
ben van összeállítva. Ez mind cédulakatalogus alakjában történt. Minden egyes bar- 
lang egy egy cédulát kapott, melyre a barlang neve és irodalma lett kiírva. Egy- 
szerűség végett az irodalom szövege helyett csak a cikkek számai vannak fel- 
tüntetve. 
A barlangok ismertetésénél főleg a következő adatok vétettek figyelembe : 
1. a barlang neve és szinonimái; 2. fel lett tüntetve, hogy a barlang melyik 
1:75,000 lapon és milyen név alatt található ; 3. pontosan le lett írva a barlang 
fekvése; a község (megye), hegyoldal, völgyrészlet és a többi topografiai adat fel- 
tüntetésével ; 4. ahol csak lehetett meg van nevezve azon kőzet is, amelyben a bar- 
lang képződött; 5. ezek után következik a barlang üregeinek rövid leirása ; 6. olyan 
barlangoknál, amelyekben ásatások történtek a kikerült prehistóriai, paleontologiai 
és anthropologiai anyag röviden meg ismertetve s végül 7. a barlang talaja is 
tekintetbe vétetett. 
Hogy az ilyen hosszadalmas munka elkészítése évekre el ne húzódjon, a 
Bizottság felkérte Tagtársait, hogy ezt a munkát megbizottakkal megosszák s min- 
denki, aki valamely barlangvidéket közelebbről ismer csekély tiszteletdíj mellett 
azon csoport ismertetésére válalkozzék. Örömmel jelenthetjük, hogy erre a munkára 
több lelkes tagtárs a legnagyobb készséggel válalkozott, úgy hogy az 1916 év végéig 
230 barlang ismertetett meg. Eddig a következő hegyvidékek barlangjai készültek 
el: a Kis Kárpátok, a Magyar-Morva Határhegység, az Északkeleti Kárpátok, a 
Krassó-Szörény-Bánáti Középhegység, a Keleti Magyar Középhegység, a Duna bal- 
parti Magyar Középhegység, a Duna jobbparti Magyar Középhegység és a Délvidéki 
Szigethegység barlangjai, A barlangok ismertetésére mostanáig tiszteletdíjakra, tér- 
képekre és papirosra összesen 196 kor. 30 fill. ment fel, mely költségeket a Magyar- 
honi Földtani Társulat adományából fedeztük. 
2. Tájékoztató előadások tartása és ismertető cikkek 
közrebocsátása. A Bizottság az ülések, előadások és ismertetések tárgyában 
külön határozatot hozott, melynek pontozatai a II. jegyzőkönyvben találhatók ; 
A bizottsági üléseken a következő előadások kerültek sorra: 
1. PávaY-VaAJNa FEREvc: Nehány adat aszohodoli Lucsiabar- 
lang kérdéséhez. 2. KaApió OTrrokáR: Jelentés az aggtelekiBaradla- 
barlangban 1910-ben végzett ásatásokról. 3. MÁRTon LaJos: Az 
aggteleki Baradlabarlangban 1910-ben gyűjtött archeologiai 
anyag ismertetése. 4. VagGHA GyöggY: A tengermelléki Novii- 
barlang Horvátországban. 
A Bizottság ügyeinek és cikkeinek megismertetése a Magyarhoni Földtani 
Társulat Választmányának beleegyezésével PAPP KÁRoLY dr. főtitkár úr szives volt 
a Földtani Közlönyben állandó rovatot nyitni, melynek címe: "Közlemények 
a Magyarhoni Földtani Társulat Barlangkutató Bizottságá- 
ból.s Eddig mindössze 4 füzet jelent meg, melyek a hivatalos jelentéseken, neve- 
zetesen jegyzőkönyvi kivonatokon kívül a következő cikkeket hozták: 1. STRÖMPL 
GáBoR: Zemplénmegyeibarlangok és sziklaoduk. 6 ábrával. (Föld- 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. 31 
