548 A . DI KOCH ANTAL 
3. Halitherium-borda a törökbálinti felső-oligocén- 
homokból. 
1908-ban intézetem preparátora a törökbálinti ismeretes f. oligocén 
lelőhelyen (árok a falu nyug. szélén) egy nagy bordának töredékeit szedte 
volt ki a kövületes homokból. A töredékeket sikerült összeállítania és 
ragasztania, úgy hogy csaknem teljes, ép borda fekszik most előttünk; 
csak az ízületi vége van kissé letörve. A borda alakja, kerülékes metszete 
valamint tömör szerkezete nem enged kétséget fölmerülni, hogy az csak 
egy Halitherium-nak a bordája lehet. Mivel tudomásom szerint a felső- 
oligocén-rétegekből hazánk területén belül még nem került ki Halitherium- 
maradvány, ez az első előfordulás mindenesetre megérdemli a fölemlítést 
és a rövid megbeszélést. 
Halitherium-bordák és töredékek hazánk számos pontjáról és külön- 
böző korú rétegeiből ismeretesek már. Erdély területén gyakoriak a közép- 
eocén durva mészben, és a perforata-rétegekben is; aztán az alsó- és 
közép-oligocén-rétegekből is kikerültek töredékei. Ismeretesek továbbá a. 
budai (szépvölgyi) felső-eocén orbitoidmészkőből, a nógrádmegyei alsó- 
mediterránhomokkőből, végre a sóskúti szarmatamészkőből is. Ez utóbbi 
bordatöredékek azonban valószínűleg már nem a szorosan vett Hali- 
therium-, hanem az ifjabb Metaxytherium-genuszhoz tartozhatnak, 
A Törökbálintnál gyűjtött bordának a méretei a következők : 
A bordának hossza, a letört ízületi vég híján 44 em, az izületi 
vég töréslapja ellipszis alakú, amelynek nagyobb tengelye 45 cm, a. 
kisebbik ellenben 3 cm hosszú. 
A borda disztalis vége erősen begörbül és itten kissé ellaposodik és. 
kiszélesedik, úgy hogy a keresztmetszet ellipszisének tengelyei 57-20 és 
310 cm méretekkel birnak. A vége aztán elkeskenyedik. I 
Csak egy borda alapján a fajnak meghatározása természetesen nem 
lehetséges, és így meg sem kisérlem azt, dacára annak, hogy dr. Abel 0. 
kitünő összefoglaló monografiája! fekszik előttem. Csak annyi mondható, 
hogy valószínűbb az oligocénrétegekben előforduló Halitherium 
Schinzi Kaup.-fajt, mint az ifjabb rétegekben egyebütt kimutatott 
Metaxytherium Christ.-genusznak valamelyik faját gyanítani benne. 
Ha esetleg egyszer fogak vagy a váznak egyéb csontjai is kikerülnek 
még a nevezett lelőhely homokjából: úgy a faj pontos meghatározásához 
biztosabban lehet majd hozzászólani. 
1 Die Sirenen der mediterranen Tertiüárbildungen Österreichs. Abhandl. der- 
k. k. geol. Reichsanstalt. B. XIX. H. 2. Wien 1904. 
