UJABB FÖLDTANI ÉS ŐSLÉNYTANI MEGFIGYELÉSEK A BUDAI HEGYSÉGBEN, 5 
OT 
görbült csatornával birnak. Belső ajakszegélye a csiga pödrének a csúcsáig 
fölhúzódik. Az utolsó ecsavarulat csomósora a szárnyban ujjalakú nyújt- 
ványba megy által és ennek a széléig elnyúlik. A spira felülete elég 
sűrű harántbordákkal díszített. 
Ezen új genusznak egyedüli faját az ujjalakú nyújtványra tekin- 
tettel nevezve el, csigánknak neve lesz eszerint: ötrombopugnel- 
lus digitolabrum mihi. 
A III. táblán 2a ábra elülről nézve, 
a (() ( 2b (/ hátulról a 
A HUNYADVÁRMEGYEI GODINESD KÖRNYÉKÉNEK 
MANGÁNTELEPEIL, " 
Írta: Papp KÁROLY dr. 
— A 43—47. ábrával. — 
A Maros partján fekvő Zám községtől keletre Tomasesd, Godinesd és 
Petresd határában számos kisebb mangán- és vasérec-telep található, amely 
telepekre itt-ott már régóta bányászkodnak. Így Zám vidékén már a szabadság- 
harc idejében több kisebb vasbánya volt, amelyekből kitünő minőségű mangán- 
dús vasércet bányásztak. Később azonban feledésbe mentek ezek a bányák és 
csak a legújabb időben tárták fel ismét a vidék érceit. Azonban a zavaros 
bányajogi viszonyok miatt rendszeres bányászkodás nem fejlődhetett ki ezen 
a területen, míg végre az 1910. év nyarán sikerült PERL LIPÓT és KRONEMER 
ALBERT bányavállalkozóknak a terület nagy részét megszerezniök. 
A szóbanforgó bányaterület a zámi vasúti állomástól egy mértföldnyire 
kelet felé eső Godinesd határában van, de átnyúlik jó darabon a szomszédos 
Petresd határába is. A bányaterület nem kevesebb, mint 61 darab zártkutat- 
mányt és négy egyszerű bányamértékkel adományozott bányatelket foglal 
magában, tehát hatalmas kiterjedésű bányakomplexust alkot. A Godinesd 
határában levő Somopr-féle 13 zártkutatmányt és a REMENYIK-féle 9 zártkutat- 
mányt a marosillyei járás főszolgabírája 1910 augusztus 12-én kelt 3971. számú 
véghatározatával törölte, illetőleg a zártkutatmányi jegyek eltakaríttatását el- 
rendelte, úgy, hogy jelenleg a PERL és KRONEMER-féle mangánbányavállalat fej- 
lődését semmiféle idegen zártkutatmány nem gátolja. 
I. Geológiai viszonyok. 
A szóbanforgó vidék földtani alkotását részletesen tárgyaltam a magyar 
királyi Földtani Intézet 1902. Evijelentésében cZám vidékének földtani viszo- 
